Draft:Ausma Luste - Anušēvica

Ausma Luste – Anušēvica (dzimusi 1943. gada 17. janvārī, Rīgā) ir latviešu pianiste - ilggadējā Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas koncertmeistare, kas savas koncertmeistara gaitas uzsākusi jau studiju gados. Latvijas Valsts konservatoriju ar izcilību absolvejusi 1966. gadā pie pedagoģes Jautrītes Putniņas, bet E. Dārziņa specialās mūzikas skolu 1961. gadā pie profesora Nikolaja Dauges.

Izglītība
Ausma sākusi apgūt klavierspēli 3 gadu vecumā pie savas mātes Olgas Lustes. Pirmais koncerts – 3 gadu vecumā, atskaņojot Arvīda Žilinska dziesmiņu “Mana tēva mājiņa”. No 5 gadu vecuma klavierapmācība notiek pie profesora Nikolaja Dauges, kas viņa vadībā turpinās Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas skolā (1950-1961) un Latvijas Valsts konservatorijā, kuru absolvē pie izcilās pianistes Jutrītes Putniņas 1966. gadā, kas, tāpat kā citas spilgtas personības, atstājusi spēcīgu iespaidu turpmākā mūziķes attistībā. 2002. gadā ieguvusi profesionālo maģistra grādu mūzikā – Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā.

Karjera un biogrāfija
No 1969. gada kā koncertmeistare strādājusi Latvijas Valsts konservatorijā – vokalajā, pūšamo instrumentu un orķestra diriģenu katedrā, kā arī E. Dārziņa un J. Mediņa mūzikas skolā. Par klavierspēles pedagoģi strādājusi speciālo klavieru nodaļā Jelgavas Mūzikas vidusskolā un Rīgas 3. mūzikas skolā. Kā docētāja strādājusi Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā vispārējo klavieru katedrā (1988-2003). Mūzikas akadēmijā, sadarbojoties ar tādiem meistariem kā mežradzniekiem – Jāni Zicmani un Arvīdu Klišānu, flautistu Jāni Moricu, trombonistiem – Gunāru Ordelovski, Boļeslavu Voļaku, trompetistu Georgu Sniķeru u. c., piedalījusies daudzos starprepublikāniskos un starptautiskos pūšamo instrumentu konkursos, saņēmusi neskaitāmus diplomus un atzinības rakstus.

Mūzikas akademijā piedalījusies vairakās ārvalstu profesoru meistarklasēs, kā piemēram somu trompetes profesora Pasi Pirinena u. c. Koncertējusi kopā ar viesprofesoriem no ASV, trompetistiem – Stīvu Leisringu (Steve Leisring) un Leonardu Kandelariju (Leonard Candelaria). Pianiste ar panākumiem muzicējusi ar Latvijas un ārvalstu vokālistiem un instrumentālistiem, tostarp, ar kori “Sapnis”, ar ko vairrākkārt gūtas uzvaras starptautiskos konkursos. Pēc viena no koncertiem Prāgas Svētā Klementija zālē, Petra Ebena (Petr Eben) jubilejas koncertā 2010. gadā, viņa saņēmusi Čehijas Vēstniecības pateicību “Par starptautisku sakaru stiprināšanu, kā arī par izcilu muzikālo sniegumu”. Neatņemama Ausmas mūzikas dzīves sastāvdaļa ir viņas klaviermūzikas solokoncerti (tos dēvējot par jubilejas konceriem), kuros atskaņota visdažādāko laikmetu mūzika, sākot no baroka mūzikas līdz mūsdienu komponistu skaņdarbiem. Tajos nozīmīga vieta bijusi gan senās mūzikas komponistiem, kā H. Perselam, J. Kuperēnam, D. Skarlati, gan J. S. Baham, gan V. A. Mocartam un F. Šopēnam, gan mūsdienu komponistu mūzikai, kā piemēram Dž. Geršvina skaņdarbiem. Atklājot interesanto sasaisti starp baroka mūziku un džezu, kas vienmēr bijusi Ausmas kaislība un iedvesmas avots, koncertos īpaša vieta atvēlēta K. Bollinga svītai “No baroka līdz blūzam”, kas vislabāk raksturojusi atklāto sasaisti starp dažādajiem mūzikas stiliem.

Interesants bijis F. Šopēna 200 gadu jubilejai veltītais kamermūzikas koncerts “Un pāri visam mūzika” kopā ar mezzosoprano Antru Bigaču, kas notika 2010. gadā Latviešu Biedrības nama Zelta zālē, kurā bija iespēja iepazīties ar reti atskaņoto F. Šopēna vokālo mūziku.

Ar Liepājas simfonisko orķestri spēlēts S. Rahmaņinova 3. klavierkoncerts re minorā, 1971. gadā (diriģents Valdis Vikmanis).

Ar Leonīda Vīgnera simfonisko orķestri, diriģenta Jāņa Zirņa vadibā, spelējusi Mocarta re minora klavierkoncertu 2003. gadā Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas lielajā zālē.

Aktīvi piedalījusies labdarības koncertos. Ir ieraksti Latvijas Radio.

Strādājot gan Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, gan mūzikas skolās par koncertmeistari un klavierspeles pedagoģi – daudz piedalījusies dažādos koncertizbraukumos ar tādiem operas solistiem kā Miķelis Fišers, Pēteris Grāvelis, Vera Davidone u. c., kā arī TTT vokālajā studijā darbojusies, pat iestudējot operas (A. Dvoržāka “Nāra”). Jaatzīmē Ausmas radošā sadarbība ar tā laika dzejniekiem, prozaiķiem, gleznotajiem, aktieriem, kas, pulcējoties pašu izveidotajās “muzikāli intelektuālajās trešdienās”, apsrieda aktuālās mākslas un kultūras tendences, cēla priekšā savus daiļdarbus, kā arī muzicēja. Neatslabstoša ieinteresētība mūsdienu džeza sasaistē ar klasisko mūziku, jo īpaši seno mūziku, veicinājusi viņas iecienītā franču komponista K. Bollinga svītas “No baroka līdz blūzam” izmantošanu agrākās Rīgas Kinostudijas fotomākslinieka Aivara Čakstes veidotajās fotoizstādēs “Pāri laikiem gaisma plūst”, kurās elegantā franču komponista mūzika, pianistes un ansambļa izpildījumā, sasaucas ar izstādē attēlotajiem, smalki niansētajiem, galvenokārt, Latviešu izcilo dzjenieku un mākslinieku portretiem. Izstādes notika Limbažu Kultūras namā, Liepupes Tautas namā un Saulkrastu Kultūras namā 2020. gadā, kad tika atzīmēta K. Bollinga 90 gadu jubileja.

Pārtraucot aktīvas darba gaidas Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, Luste – Anušēvica pievērsās bērnu un jauniešu, tostarp, savu mazbērnu izglītošanai mūzikā. Tā, Latviešu Biedrības nama 2013. gada 26. aprilī, notiek koncerts “Melnbalto taustiņu vilinājums”, kurā bez jaunajiem talantiem, piedalās arī pati pianiste un viesmāksliniece Solveiga Raja.

Teju 40 gadu ilgajā laulībā (no 1973. – 2013. gadam) ar Jaunā Rīgas Teātra aktieri un Eduarda Smiļģa istabas glabatāju Kārli Anušēvicu (1930 – 2013), dzimuši divi dēli – Kaspars un Krišjānis. Ir 4 mazbērni – Niks, Anna un Ieva, Madara.

2022. gada 17. jūlijā Baltezera baznīcā Ausma salaulājas ar jaunības dienu draugu, fotomākslinieku, Aivaru Čaksti.