User:Anaplos/sandbox

{v delu}

strup
Strup je oblika toksina ki ga uporabljajo živali zato da bi poškodovale druge živali. Strup vbrizgajo v žrtve s pomočjo ugriza, uboda z želom ali kakšnim rugim ostrim delom telesa.

Jakost različnih strupov varira ; za smrtonosne strupe je pogosto značilna medialna vrednost smrtnega odmerka, izražena v masnem deleži (npr miligram toksina na kilogram telesne teže) ki bo ubil navedeno živalsko vrsto (npr laboratorijsko miš)

izkoriščenost strupa pri velikem številu živalskih vrst dokazuje konvergentost evolucije. Težko je sklepati kako je ta lastnost postala tako razširjena in raznolika. Multigene družine ki raziskujejo toksine strupenih živali se osredotočajo na ustvarjanje bolj raznolikih toksinov z različnimi funkijami. Strup se prilagaja okolji in žrtvam, ter se ustrezno razvije, da postane čim bolj učinkovit za plen plenilca. Posledično je strup postal specializiran živalski standardni ieti. Smrt ljudi zaradi živalskega strupa se je zmanjšalo v letu 2013 na 57,000 v primerjavi z letom 1990 kjer je bilo smrtnih žrtev med ljudmi 76,000.

Nevretenčarji
Med strupene nevretenčarje spadajo pajki ki uporabljajo čekane za injiciranje strupa ( glej pajkov ugriz); in stonoge ki uporabljajo modificirane noge za vnos strupa; skupaj z škorpijoni pa so tudi žuželke ki za vbrizgavanje strupa uporabljajo želo. Pri žuželkah kot so čevele in ose je želo prilagojeno da ga lahko uporabljajo kot orožje ali pa za valjenje jajc.Pri osah vrste Polistes fuscatus samice konstanto spušccajo strup ki vsebuje seks feromone ter spodbujajo samce k parjenju. Pri osah vrste Polistes exclamans se strup uporablja kot alarmni feromon, za to da lahko koordinirajo napad iz gneza na željenega predatorja. Pri Dolichovespula arenaria pa opazovalke spušcajo strup skozi svoje želo, zato da jim lahko delavke sledijo v velikih kolonijah.Pri drugih vrstah os kot so Parischnogaster striatula pa je telo žuželke prevlečeno s strupom z namenom da bi postale imune na določene škodljive bolezni. Mnoge gosenice imajo zaščitne strupne žleze povezane z ščetinami na njihovem telesu, ki so lahko smrtonosne za človeka, čeprav pa moč strupa varira različno o vrste do vrste. Čebele sintetizirajo in uporabljajo kislinski strup (apitoxin), da zadajo bolečino tistemu ki ga zbodajo, z namenom a zašcitijo svoj panj in svoje zaloge hrane. Ose za razliko od čebel pa uporabljajo strup ki je kemično drugačen in čigar namen je da plen paralizira, z namenom da ga lahko dostavijo živega v sobane v katerih hranijo svoj naraščaj. Uporaba strupa je veliko bolj razširjena kot pa v teh primerih. Ostali insekti kot so hrošči in mravlje pravtako proizvajajo strup. Usaj za eno vrsto mravelj pa je bilo dokazano da uporabljajo strup kot sterilizacijski patogen. Obstaja veliko več strupenih nevretenčarjev, kot so hobotnice, polži in meduze.

kače
Najbolj znani plazilci, ki uporabljajo strup so kače. Ene od vrst, ki za vnos strupa uporabljajo čekane. Kačji strup proizvajajo žleze pod očmi (Mundibular gland) in je injekciran v žttev preko krogličastih ali kanalnih čekanov. Kačji strup vsebuje različne peptide toksine, proteases, z hidroliznimi proteinskimi vezmi. Nucleases ki hidrolizirajo phosphodiester vezi DNK-ja in nevrotoksine, ki onesposobijo signalizacijo v živčnem sistemu. Kače uporabljajo njihov strup predvsem za lov in ne za samoobramo. Kačji strup lahko povzroči različne simptome, ki vključujejo bolečino, zateklino, nizek krvni pritisk, zastoj organov, odpoved ledvic, ali smrt. Znanstveniki verjamejo, da se je izvor kačjega strupa začel z duplikacijo gena, kateremu so bili izpostavljeni kačji predniki. Nekateri raziskovalci vidijo kačji strup samo kot "modificirana oblika salvije" namesto celotnega seta proteinov različnih tkiv v telesu. Sestava takega strupa lahko variira med vrstami zaradi njihovega prehranjevanja, ki je različno zaradi lokacije, kjer se kače prehranjujejo.

ostali plazilci
Strupa ne vsebujejo samo kače ampak tudi drugi ostali plazilci, kot so raznoliki kuščarji. Najbolj izpostavljena vrsta je kajmanski zmaj