User:AttilaneKovacs/sandbox

Az 1992-ben alapított manufaktúra mára Magyarország legnagyobb orgonaépítő cégévé nőtte ki magát, megközelítőleg 50 fős létszámával. A cég jelenlegi telephelye Pécsett, az Iparsziget utca 3 szám alatt található, illetve fémsíp műhelye néhányszáz méterre a Buzsáki Imre út 37 szám alatt van. A Pécsi Orgonaépítő Manufaktúra Kft.-t Budavári Attila és testvére, Csaba alapították egy barátjukkal. A manufaktúra megalakulása óta az ikonikus Angster orgona- és harmóniumgyár szellemiségét, hagyományait viszi tovább. Ifj. Angster József elmondása szerint a „cég egyes tagjai a magas színvonalú Angster-cég szakmai törzsgárdájának leszármazottjai”. E tagok közé sorolható az alapító testvérpár is, akiknek ükapja intonatőrként, dédapja orgonaépítőként dolgozott az Angster József által alapított pécsi műhelyben.

1.	A cég története
Az alapítást követően eleinte átépítésekre, restaurálásokra és felújításokra kapott megrendelést a cég, az első a Komló rk. templom orgonájának átépítése volt. Ezt egy igazán különleges projekt, a 2000 éves Aquincumi Víziorgona rekonstruálása követte, a Tűzoltó Múzeum részére, ami ma a Katasztrófavédelem Központi Múzeuma nevet viseli. Az első új orgonát 1995-ben a szentendrei Ferences Gimnázium kápolnájában adták át. A munkálatok 1993-ban kezdődtek meg, az orgonát tervei Zászkaliczky Tamás és Budavári Attila diszpozíciója alapján építették. Az orgona 16 regiszteres, 1041 fémsíppal és 149 fasíppal, mechanikus működésű. Ezt követően sorra érkeztek a megrendelések, már nem csak Magyarországról. A második és harmadik új orgonát 1997-be és 1998-ban Ausztiába, Sittendorfba rendelték a Pécsi Orgonaépítő Manufaktúra Kft-től. A nagy áttörést azonban Egy a német Mühleisen Orgelbauval (Stuttgart) közös 2005-ös projekt, a Művészetek Palotája (Müpa) Bartók Béla Nemzeti Hangversenyterem orgonája hozta meg. A monumentális hangszernek 6804 sípja, 92 regisztere és 5 manuálja van. 2006 májusában rendezték meg az átadó ünnepséget, azóta Fassang László orgonaművész, illetve a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem diákjain és más hazai orgonaművészeken kívül már több neves külföldi művész is eljött, hogy koncert keretében megszólaltathassa ezt az orgonát. A következő fontos megbízás a Budavári Nagyboldogasszony Templom, más néven a Mátyás templom nagyorgonájának teljes átépítésének megkezdése, illetve egy karorgona építése volt, 2010-ben. Eddigre a pécsi manufaktúra már Európa szerte elismert orgonaépítő céggé nőtte ki magát, az új orgonák építése mellett több nagy külföldi orgonaépítőnek nyújtottak segítséget alkatrészgyártással, illetve orgona részek építésével. A Mátyás templomban végzett munkák eredménye az az újítás lett, hogy a nagyorgona játszóasztaláról megszólaltatható a karorgona is, még jobban betöltve a templomteret. Illetve a templomtérben elhelyezett játszóasztalról is megszólaltatható mind a két orgona egyszerre és külön-külön is. A Mátyás templom projekt 2015-ben ért véget. 2010-ben még egy sikeres projektet, a Zamárdi templom orgonáját átadhatták a pécsiek. Azért is érdekes ez az orgona, mert francia barokk stílushangszerről van szó, ami Magyarországon különlegességnek számít. A projektben Bertrand Cattiaux francia orgonaépítő és cége is közreműködött. Pálúr János, a Fasori református templom orgonistája a következőképp vélekedett az eredményről: „.. igazi szakmai premierrel állunk szemben […] a zamárdi orgona új korszakot nyit a magyar orgonakultúrában, egyházzenében, a magas fokú oktatásban és koncertéletben”. A következő meghatározó új orgona a restei rk. templom orgonája, mely az első a Pécsi Orgonaépítő Manufaktúra Kft. modern, formabontó küllemű orgonái között. Érdemes megemlíteni ezt a hangszert már csak azért is, mert 2015-ben a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara ezért az orgonáért a Magyar Kézműves Remek díjat adományozta a manufaktúrának. 2013-ban Portugáliába készült a következő mérföldkőnek számító orgona, az aveiroi Dómorgona. Ez a második modern dizájnt követő nagy hangszer, melyet a pécsi Orgonaépítő Manufaktúra Kft. kiadott a kezei alól. Az új orgonák sorában jelenleg a 2014-es Pécs Kertvárosának református templomába készült váltócsúszkás orgona az utolsó. Ez a hangszer is különleges, Magyarországon az első váltócsúszkás rendszerű új orgona. 2009 óta működik a manufaktúra web áruháza, az Organparts, ahol többségében a manufaktúra által gyártott alkatrészeket értékesít nemzetközi szinten. A Pécsi Orgonaépítő Manufaktúra Kft.-t a már említett Magyar Kézműves Remek díjon kívül 2009-ben a Fogd a Kezem Alapítványtól részesült Az Év Esélyteremtő Munkahelye elismerésben. Ezen a két díjon kívül Budavári Attila is kapott több elismerést a Manufaktúra munkái kapcsán.