User:Baresond/sandbox

Maďarsko (maďarsky zvuk Magyarország), v letech 1989-2011 oficiálně Maďarská republika (maďarsky zvuk Magyar Köztársaság), je vnitrozemský stát ležící ve střední Evropě. Maďarsko hraničí s Rakouskem (366 km) a Slovinskem (102 km) na západě, s Chorvatskem (329 km) a Srbskem (151 km) na jihu, s Rumunskem (443 km) a Ukrajinou (103 km) na východě a se Slovenskem (677 km) na severu. Maďarsko je členem OSN, NATO, OECD, WTO, Rady Evropy, EU, Schengenského prostoru a Visegrádské skupiny.

Pro mnoho lidí je Maďarsko zemí lázní, vína a ostrých jídel.[3][4] To vše je pravda. Maďarsko tak získalo svou tvář vlivem jižních kultur, ale i z poznatků z cesty do Evropy a původního domova Maďarů na Uralu. Asi nejtypičtějším znakem jejich nemístního původu je jazyk. Maďarština, která je z ugrofinské jazykové skupiny, je podobná několika jazykům, kterými se ještě dnes mluví zejména na severu Evropy. Nejpodobnější jazyky jsou v dnes ruském Chantymansijském autonomním okruhu. Maďaři, vedení Arpádem, přišli do Evropy koncem 9. století. Od té doby jsou Maďaři a jejich Maďarsko nedílnou součástí Evropy.[5] Novodobé dějiny Maďarska jsou například těsně spjaty s českými, slovenskými i balkánskými dějinami.[6][7][8][9]

Dnešní Maďarsko je pouze část historického Uherska. Velká část Uherského království totiž byla po první světové válce kvůli smlouvě v Trianonu připojena k sousedním státům, většinou zcela nově vzniklým. Severní část byla připojena k Československu, východní Sedmihradsko k Rumunsku, jižní část ke Království Srbů, Chorvatů a Slovinců. Západní Burgenland byl připojen k Rakousku. Rozdělení bylo většinou podle administrativního dělení Uherska (případ Horních Uher) nebo podle národnostního složení (např. Burgenland). Obsah

1 Dějiny 2 Geografie 2.1 Vodstvo 2.2 Klima 2.3 Města 3 Obyvatelstvo 3.1 Náboženství 4 Politika 4.1 Složení parlamentu 4.2 Administrativní dělení 4.2.1 Župy 5 Ekonomika 5.1 Cestovní ruch 5.2 Doprava 6 Kultura 6.1 Literatura 6.2 Hudba 6.3 Gastronomie 6.4 Sport 6.5 Věda a školství 7 Odkazy 7.1 Reference 7.2 Literatura 7.3 Související články 7.4 Externí odkazy

Dějiny Uherská koruna Svatý Ladislav Budapešť v roce 1875

Podrobnější informace naleznete v článcích Dějiny Maďarska a Uhersko.

Nejstarší obyvatelé území dnešního Maďarska zde žili již před téměř půl milionem let. Nejvíce archeologických nálezů je hlavně ze severního Maďarska. Dalšími obyvateli se později stali i Keltové, Římané, ale také Ilyrové.[10] Římané zde zřídili provincii Pannonia. Ve východní části Maďarska a severního Rumunska byla zřízena provincie Dacia. Provincie byly osídleny kolonisty z Itálie. V této době vznikla i pozdější maďarská města. Centrem Pannonie se stalo Aquincum (severozápadní část dnešní Budapešti), dále pak byla založena města Savaria (dnes Szombathely), Scarabantie (Sopron), Arrabona (Győr), Gorsium (Tác) a Sopianae (Pécs)[11]. Po Římanech zdědili Maďaři například vinařství[11], které je také nedílnou součástí maďarské kultury. Germánské kmeny vytlačily Římany koncem 5. století. I přes to, že germánské kmeny nebyly křesťanské, zůstaly kostely, které zde zbyly po Římanech, stále v provozu.[12]

Na konci prvního tisíciletí byla země obydlena maďarskými (uherskými) kmeny, které se po bitvě na Lešském poli vzdaly výbojů a začaly obdělávat úrodnou Panonskou pánev.[13] Zhruba v této době také přijaly křesťanství.[14] Ve středověku se na tomto území vytvořilo Uherské království, jehož vlády se načas zmocnil i český král. Historické Uhersko zahrnovalo Panonskou nížinu, dnešní Slovensko, Podkarpatskou Rus, Slavonii, Vojvodinu, Banát a Sedmihradsko.

Od 16. století bylo ohrožováno a načas i vyvráceno Osmanskou říší; turecká vojska obsadila nížinu a postoupila až k Vídni, kde byla poražena. Poté už výboje Osmanů nebyly tak zničující. V 17. století se Uhersko postupně stalo součástí Rakouské monarchie, v jejímž rámci bylo spíše zemědělskou zemí. Po tvrdě potlačené revoluci roku 1848 se Maďarům podařilo dosáhnout Rakousko-uherského vyrovnání (1867), čímž vzniklo vlastní Rakousko-Uhersko.[15]

Po roce 1910 se celkově stupňovalo napětí v celé Evropě, 28. června 1914 spáchali srbští studenti v Bosně úspěšný atentát na Františka Ferdinanda d’Este. Rakousko-Uhersko poté vyhlásilo Srbsku ultimátum[16] a zajistilo si pro případnou válku podporu Německa. Srbsko požadavky rakouského ultimáta téměř zcela přijalo, ale jelikož nebyly přijaty zcela, přerušilo Rakousko-Uhersko jednání (23. července) a vyhlásilo částečnou mobilizaci a poté (28. července) i válku.[16] Tímto vyhlášením začala I. světová válka, při které se dostala do konfliktu prakticky celá Evropa.[16]

V Rakousku-Uhersku se v průběhu války projevily všechny jeho problémy. Jedním z největších problémů byla národní nejednotnost a špatná ekonomická situace, válka Rakousko-Uhersko vyčerpávala více než jiné země a to se bylo nuceno orientovat stále více na Německo, což vzbuzovalo nelibost u neněmeckých národů monarchie. Po smrti Františka Josefa I. (21. listopadu 1916), nastoupil na trůn Karel I., jeho politika však nedokázala najít cestu k novým národním snahám. V již zoufalé situaci se pokusil vyhlásit 16. října 1918 federaci, ještě v průběhu října se začalo Rakousko-Uhersko rozpadat a 1. listopadu zprostil Karel I. uherskou vládu přísahy věrnosti.

Po rozpadu Rakouska-Uherska (1918) nově vzniklé Maďarsko ztratilo skoro dvě třetiny své původní rozlohy, což v meziválečné době určovalo jeho vztahy k sousedním zemím s maďarskými menšinami a významně je ovlivňuje i dnes.[zdroj?]

Za druhé světové války se Maďarské království pod vedením regenta Miklóse Horthyho orientovalo na stranu Německa. Maďaři měli oproti všem svým sousedům výhodu, že nejsou slovanský ani románský národ, proti kterým Hitler bojoval především. V Maďarsku ale žilo mnoho židů, kteří byli následně posíláni do koncentračních táborů. Romové měli osud stejný, i když ne v takové velké míře. Němci jakožto věrní spojenci připojili k Maďarsku jižní Slovensko. Následně Horthy s Hitlerem připojili k Maďarsku i Sedmihradsko. V polovině října 1944 se Miklós Horthy rozhodl dát na stranu spojenců. Pokus mu však nevyšel. Nacisté ho uvěznili a do čela vlády postavili nového vůdce maďarských fašistů Ference Szálasiho.[17] V této době už byla před branami Budapešti Rudá armáda. Podle Hitlera byla Budapešť poslední překážka, která mohla zastavit Rudou armádu před příchodem do Vídně a do celého Německa. Hitler tedy nakázal bránit Budapešť do posledního muže. Pro Sovětský svaz bylo dobytí Budapešti symbolem prestiže a nároku na Maďary při poválečném rozdělování Evropy. Obě strany se tedy do boje pustily nasazeně a neberouc ohled na počet padlých vojáků. Odstupující německá armáda nasadila vzdušné síly a začala Budapešť bombardovat. Vyhodila do povětří všechny mosty přes Dunaj a zničila také mnoho domů. Po téměř stodenním boji bylo město plné trosek a mrtvol.

Po druhé světové válce se Maďarsko stalo jednou ze zemí komunistického bloku. Pomník Maďarskému povstání v roce 1956 ve městě Kalocsa

V polovině padesátých let v Maďarsku sílilo protikomunistické cítění, které vyvrcholilo povstáním na podzim roku 1956. Davy lidí se zvětšovaly a protesty byly čím dál větší. Po bitvě, která proběhla u Maďarského rádia mezi demonstrujícími a policií, se zdálo, že komunisté odstoupí, ale povolali na demonstrující Maďary vojska Sovětského svazu.[18] Po neustupujících bojích se maďarští politici pokusili vyjednat odstup sovětských vojsk z území Maďarska a dát se na neutrální postoj po vzoru sousedního Rakouska.[19] Bohužel tou dobou uzavřená dohoda SSSR a USA o Suezském průplavu znamenala, že se Sověti průplavu vzdají, ale Západ nebude zasahovat do revoluce v Maďarsku.[20] Mezinárodní neutralita Maďarské lidové republiky se samozřejmě nelíbila Sovětskému svazu, a tak po několika dnech sovětská vojska opět vstoupila na území Maďarska. Začala bombardovat Budapešť a v ulicích vypukly boje mezi obyvateli a sovětskou armádou. Vojáci stříleli po obyvatelích, dokonce rabovali i domy. Nakonec maďarská vláda v čele s Jánosem Kádárem opět vstoupila do sféry tzv. východního bloku. Sen o neutrálním demokratickém Maďarsku se tedy rozplynul a sovětská armáda zůstala na území Maďarska až do roku 1991, stejně jako v ČSSR po roce 1968.

Nepokoje neproběhly jen v Budapešti, ale v každém větším maďarském městě,[19] ovšem nejbrutálnější bylo povstání právě v hlavním městě. Povstání si vyžádalo mnoho obětí hlavně z řad Budapešťanů. Symbolem tohoto povstání se stala maďarská vlajka s vyříznutým státním znakem, který byl uprostřed bílého pruhu. Tehdejší státní znak totiž obsahoval rudou hvězdu, symbol komunismu. Téma Maďarské povstání bylo tedy na 30 let tabu. Až po roce 1989 se začalo o tomto povstání opět mluvit.

Nový režim zejména od 60. let však zachoval jisté liberální prvky především v ekonomické oblasti („gulášový socialismus“) a tak se v 80. letech Maďarsko mohlo vydat cestou pozvolných reforem a předání moci demokratické opozici.

Po pádu komunismu vzrostla inflace do velikých rozměrů. V roce 1999 se Maďarsko stalo členem NATO,[21] po průběhu úspěšných reforem v roce 2004 členem EU. Na podzim 2006 proběhlo po celém Maďarsku několik protivládních demonstrací za odstoupení premiéra Ference Gyurcsánye z MSZP, který poté, co to vyšlo najevo, veřejnosti přiznal, že v zájmu vítězství své strany lhal před volbami o státním rozpočtu a skutečném stavu maďarské ekonomiky.[22] V rámci reforem zavedl poplatky za školství a zdravotnictví, které byly později v referendu odmítnuty.[23] Demonstrací se vedle opoziční strany Fidesz a demonstrujících Maďarů zúčastnili i maďarští nacionalisté. V ulicích visely staré maďarské (Arpádské) červeno-bílé vlajky.[24] Nespokojenost s levicovou vládou nepřímo přidává na popularitě nacionalistické skupině tzv. "Maďarské gardě". Její členové volají po znovuzískání území, která před smlouvou v Trianonu patřila k Maďarsku (Uhersku). Kromě demonstrací proběhlo v letech 2006 až 2008 také několik stávek požadujících většinou vyšší platy (např. třídenní stávka železničářů MÁV).[25][26] Těmto potížím přidala na síle také finanční krize, která na podzim roku 2008 silně zasáhla maďarskou ekonomiku.[27]

Dne 18. dubna 2011 schválilo Národní shromáždění novou ústavu nahrazující tu z roku 1949, jejíž platnost započala 1. ledna 2012. Název státu se změnil z Maďarská republika (Magyar Köztársaság) na jednoslovné Maďarsko (Magyarország).[28] Geografie

Podrobnější informace naleznete v článku Geografie Maďarska.

Typická rovina jižního Maďarska Zadunají Dunaj pod hradem Visegrád Tihany

Maďarsko je převážně rovinatá země, hlavně díky jeho poloze na Panonské pánvi. Pouze na severu okolo města Miskolc se rozkládá menší pohoří, které je součástí Karpat. Největším vrcholem Maďarska je Kékes, který se nachází v pohoří Mátra, nedaleko města Eger.[29] Na jihu Maďarska se rozkládá Velká uherská nížina (Alföld), která zasahuje až do sousedního Rumunska a do Srbska. Rovinatá krajina Velké uherské nížiny je z velké části přeměněna na zemědělskou, zachovaly se ale zbytky původní maďarské středoevropské stepi, označované jako puszta. Tato krajina je ochraňována např. jako národní park Hortobágy. Ovšem na jihozápadě Maďarska najdeme několik menších pohoří, zvláště v okolí největšího jezera Maďarska, Balaton. Nejvýznamnějším pohořím z téhle oblasti je Bakoňský les, který je severně od Balatonu a nachází se v něm i město Veszprém. Asi 89 % území nepřesahuje nadmořskou výšku do 200 m, nad 400 m n. m. leží jen asi 2 %.[30] Různorodost reliéfu lze zaznamenat i v hlavním městě. Západní část Budapešti (Budín) je poměrně členitá (Budínské vrchy), východní Pešť leží oproti tomu v rovině.[31] Vodstvo

Nejdůležitější řekou maďarského vodního systému je bezpochybně Dunaj (Duna), do které se vlévá většina řek pramenících na území Maďarska. Dunaj protéká severním Maďarskem a tvoří z části hranici se Slovenskem. U města Visegrád ovšem otáčí svůj směr k jihu a protéká středem Maďarska, přes Srbsko až do Rumunska. Na Dunaji leží město Budapešť, ale i několik dalších měst, například Esztergom, Komárom a Dunaújváros. Další důležitou řekou je Tisa (Tisza), protékající východním Maďarskem. Tisa se do Dunaje vlévá až na území Srbska severně od Bělehradu. Dalšími důležitými řekami jsou Dráva, Rába, Bodrog, Körös a další řeky. Klima

Maďarské podnebí je kontinentální s chladnými zimami a horkými léty. Průměrná roční teplota se pohybuje kolem 10 °C, v létě 27 až 35 °C, v zimě přibližně 0 až -15 °C. Ve výjimečných případech se vyskytují i extrémy o teplotě od 42 °C v létě do -29 °C v zimě. Průměrné roční množství srážek je asi 600 mm. Rozložení deště nad Maďarskem je většinou nepředvídatelné. Západní části Maďarska se obvykle dostává více srážek ročně než východní části, kde se často vyskytují velice suchá léta.[32]

V osmdesátých letech 20. století se začaly v krajině projevovat účinky znečišťujících látek. Zejména herbicidy používané v zemědělství a řada dalších průmyslových škodlivin. Nejvíce bylo znát znečištění vodních ploch, což ohrožovalo nejen vodní živočichy, ale i volně žijící zvěř. Přestože se o tomto problému v Maďarsku ví, nebyla zatím vládou přijata potřebná opatření.[33] Budapešť – podnebí Měsíc 	leden 	únor 	březen 	duben 	květen 	červen 	červenec 	srpen 	září 	říjen 	listopad 	prosinec Průměrné maximum [°C] 	2 	5 	11 	17 	22 	25 	27 	27 	22 	16 	8 	3 Průměrné minimum [°C] 	-3 	-1 	3 	7 	12 	14 	16 	16 	12 	8 	3 	-1 Srážky [mm] 	40,6 	30,1 	33 	40,6 	61 	68,6 	45,7 	55,9 	38,1 	33 	58,4 	48,3 Zdroj: The Weather Channel[34] Města

Podrobnější informace naleznete v článku Seznam měst v Maďarsku.

Hlavním městem Maďarska je Budapešť, který vznikl spojením Budína (západní část), Peště (východní část) a Starého Budína (maďarsky Óbuda), rozkládajícího se v severozápadní části dnešního hlavního města. Druhým největším městem je v současnosti Debrecín. Nachází se na východě země nedaleko hranic s Rumunskem. Dále následuje Miskolc (někdy česky nazýván Miškovec). Jedná se o severomaďarské město, které je spíše průmyslovým centrem. Za socialistické éry zde vyrůstala sídliště a průmyslové podniky. Maďarský název 	Český překlad 	Počet obyvatel Budapešť Debrecen Szeged 1 	Budapest 	Budapešť 	1 697 343 2 	Debrecen 	Debrecín 	204 297 3 	Miskolc 	Miškolc / Miškovec 	175 701 4 	Szeged 	Segedín 	162 889 5 	Pécs 	Pětikostelí 	156 567 6 	Győr 	Ráb 	127 594 7 	Nyíregyháza 	Níreďháza 	116 336 8 	Kecskemét 	Kečkemít 	108 286 9 	Székesfehérvár 	Stoličný Bělehrad 	101 465 10 	Szombathely 	Kamenec 	80 154 11 	Szolnok 	Solnok 	76 331 12 	Tatabánya 	Tatabáňa 	71 154 13 	Kaposvár 	Kapošvár 	67 954 14 	Békéscsaba 	Békešská Čaba 	65 691 15 	Zalaegerszeg 	- 	62 029 16 	Veszprém 	Vesprém 	61 131 17 	Érd 	- 	60 546 18 	Sopron 	Šoproň 	56 394 19 	Eger 	Jager 	56 317 20 	Dunaújváros 	Dunajské nové město Nové město na Dunaji 	51 378

Obyvatelstvo

Podrobnější informace naleznete v článcích Obyvatelstvo Maďarska a Maďaři.

Vývoj počtu obyvatelstva pouze na území dnešního Maďarska

Maďaři přišli na území dnešního Maďarska koncem 9. století. Bylo jich kolem 250 000 - 500 000. Před jejich příchodem byla země obývána Slovany, zejména Bílými Chorvaty. Vyskytovaly se zde i keltské a ilyrské kmeny, později sem přišli Římané. Během 300 let už žilo v Panonské pánvi a Sedmihradsku kolem 2 miliónů Maďarů. V roce 1910 mělo Uhersko 18 240 000 obyvatel, z toho 54 % Maďarů. Rozpadem Uherska po první světové válce se národnostní pestrost uskromnila. V roce 1920 žilo již v Maďarsku pouze 7,5 miliónu obyvatel, z čehož bylo 90 % Maďarů. Početná židovská komunita z Maďarska odešla během druhé světové války a těsně po ní.

Maďarsko zaznamenává už od roku 1981 trvalý úbytek obyvatelstva (z 10 707 000 v roce 1980 na 9 960 000 v listopadu roku 2011, což je pokles o 7%), který je způsoben hlavně výrazným poklesem porodnosti. Ta poklesla z hodnoty 1,92 živě narozených dětí na matku (což znamenalo 148 673 živých novorozenců) v roce 1980 přes několik výkyvů až k velmi nebezpečné hodnotě 1,26 (90 335 novorozenců) v roce 2010. Pokles porodnosti ale pokračoval i v roce 2011. Úbytek obyvatelstva, což je rozdíl mezi živě narozenými a zemřelými plus mezi imigrací a emigrací, byl v roce 2010 celkem 40 121 lidí, tedy 0,4 %.[35]

Dodnes žije velká maďarská komunita hlavně v Sedmihradsku (kolem 1,5 milionu), na jižním Slovensku (500 tisíc Maďarů, viz Maďarská menšina na Slovensku)[36], ale i ve Vojvodině, v Zámuří (dnešní Slovinsko) nebo na Podkarpatské Rusi. Maďarská komunita je zejména v Rumunsku a na Slovensku velice kontroverzní politické téma.[37] Avšak i přesto je v parlamentu těchto zemí obsažena i strana zaměřující se na maďarské obyvatelstvo (rumunská UDMR[38] a slovenská Strana maďarskej koalície[39]). Proti nim jsou většinou tamější nacionálně zaměřené strany (v Rumunsku Strana velkého Rumunska nebo na Slovensku Slovenská národná strana známá hlavně svým předsedou Jánem Slotou).

Oficiálním jazykem Maďarska je maďarština. Jedná se o jazyk ugrofinské větve. Je tedy příbuzný například s finštinou nebo estonštinou. Maďarštinu považuje za svůj mateřský jazyk přibližně 95 % obyvatel republiky. Zbylé procento jsou například Němci. Jedná se většinou o potomky tzv. Švábských Němců, kteří přišli do Uher koncem 18. století. Dále v Maďarsku žijí Romové, zejména na severovýchodě země nedaleko slovenských hranic. Reálný počet Romů v Maďarsku je sporná otázka. V roce 2001 při sčítání lidu se k Romům hlásilo jen 190 000 lidí, ale sociologické odhady dávají mnohem vyšší čísla (5-10 procent veškerého obyvatelstva). Od druhé světové války množství Romů rychle stoupá. Dnes každé páté nebo šesté novorozené maďarské dítě patří k romské menšině. Odhady založené na aktuálních demografických trendech prohlašují, že v roce 2050, 15-20 procent populace (1,2 miliónu) budou Romové. Rumunská menšina žije převážně na východě země. Dále v Maďarsku žijí Slováci, Chorvati a Srbové. Právě Srbové tvořili v 17. až 18. století velkou část obyvatelstva a to nejen na území pozdějšího Srbska, ale i v Budapešti. Počet Srbů v centrálním Uhersku se zvýšil zejména po dlouhých bojích Rakouska-Uherska s osmanskými nájezdníky, kdy Srbové odcházeli do relativně bezpečnějšího vnitrozemí. Náboženství Esztergom, je největším křesťanským chrámem v zemi.

Podrobnější informace naleznete v článku Náboženství v Maďarsku.

Náboženství se v Maďarsku začalo vyvíjet již před příchodem Maďarů. Později pak bylo přijato západní křesťanství a začala christianizace, především za vlády Svatého Štěpána v 10. století, a to i přesto, že Štěpánova matka Sarolt byla pokřtěna východním rituálem. Obyvatelstvo Uherska bylo křesťanské až do 16. století. Když se Uhersko dostalo do osmanské nadvlády, začaly se ve městech stavět mešity. Asi nejznámější je mešita v Pécsi. V 16. století proběhla reformace církve a v důsledku nových změn se v Maďarsku stalo luteránství, později kalvínství, dominujícím náboženstvím. V druhé polovině 16. století pak jezuité založili vzdělávací centra, včetně nejstarších univerzit v Uhersku, a obyvatelé se opět obrátili ke katolickému vyznání. V Maďarsku je nejvíce katolíků - především římských (kolem poloviny populace), částečně řeckých; kalvinisté tvoří asi 16 %, luteráni pak 3 %. Židé tvoří přibližně 1 % populace, okrajově (0,6 %) je zastoupen islám. 25 % populace jsou ateisté. Na jihu a východě země žije početná komunita obyvatel pravoslavného vyznání. Jde zejména o Rumuny, Rusíny a Srby. Politika

Podrobnější informace naleznete v článku Politický systém Maďarska.

Országház Současný premiér Viktor Orbán

Prezident republiky je volen parlamentem v tajných volbách na 5 let a může být zvolen na dvě po sobě následující období. I přesto, že má pravomoc jmenovat předsedu vlády a vyhlašovat datum parlamentních voleb, je jeho funkce převážně reprezentativní.

Ministerský předseda vybírá ministry a má právo odmítnout je. Každý kandidát předstoupí před jeden nebo více parlamentních výborů v poradních otevřených slyšeních a musí být formálně schválený prezidentem. Jediným zákonodárným orgánem je jednokomorový parlament - Országgyűlés o 386 poslancích, volených každé čtyři roky. Parlament je nejvyšší orgán státní moci, který zavádí a schvaluje legislativu navrhovanou ministerským předsedou. Složení parlamentu

V parlamentních volbách 2010, které se konaly 11. dubna a 25. dubna 2010, došlo k drtivému vítězství pravicové strany Fidesz – Magyar Polgári Szövetség. Ta (v koalici s KDNP) se ziskem 263 mandátů porazila levicovou Magyar Szocialista Párt, která v zemi vládla dvě uplynulá volební období a nyní získala jen 59 mandátů (v předchozích volbách jich měla 190). Do parlamentu se dále se ziskem 47 mandátů dostala krajně pravicová strana Jobbik Magyarországért Mozgalom a nově vzniklá zelená strana Lehet Más a Politika, která má 16 mandátů. Poslední mandát má nezávislý Oszkár Molnár. Po těchto volbách však také parlament opustily dvě tradiční politické strany, které byly jeho součástí nepřetržitě od roku 1990. Jedná se o konzervativní MDF a liberální SZDSZ. Paradoxně před 20. lety to byly dvě nejsilnější politické strany v zemi.

Vítěz voleb Fidesz-KDNP má v parlamentu ústavní dvoutřetinovou většinu nutnou ke změně ústavních zákonů a má tedy otevřenou cestu k reformám. Prezident republiky László Sólyom následně pověřil sestavením vlády Viktora Orbána. Na prvním zasedání nového parlamentu dne 14. května 2010 byl novým předsedou parlamentu zvolen Pál Schmitt (Fidesz). Dne 29. května 2010 parlament schválil program vlády a Viktor Orbán se oficiálně ujal funkce premiéra Maďarské republiky.

Sestavení parlamentu (volby 2010) Strana 	Český překlad 	Počet mandátů 	Předseda Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (Fidesz) 	Fidesz - Maďarská občanská unie 	227[40] 	Viktor Orbán Magyar Szocialista Párt (MSZP) 	Maďarská socialistická strana 	59 	Attila Mesterházy Jobbik Magyarországért Mozgalom (Jobbik) 	Hnutí za lepší Maďarsko 	47 	Gábor Vona Kereszténydemokrata Néppárt (KDNP) 	Křesťanskodemokratická lidová strana 	36[40] 	Zsolt Semjén Lehet Más a Politika (LMP) 	Je možná jiná politika 	16 	není (András Schiffer) Független 	Nezávislí 	1 	Oszkár Molnár Administrativní dělení

Podrobnější informace naleznete v článcích Administrativní dělení Maďarska a NUTS:HU.

Maďarsko je rozděleno na 19 žup (megyék) a území hlavní města Budapešti, které má zvláštní statut. Župy se dále dělí na okresy (maďarsky kistérségek, doslovný překlad znamená malooblast; viz Seznam maďarských okresů), kterých je celkem 168. Významné postavení také mají tzv. Města s župním právem, kterých je 23. Jedná se o města s větším počtem obyvatel, která mají stejná nebo podobná práva jako župy, ve kterých se nachází.

Podle NUTS:HU se Maďarsko dělí ve třech stupních na statistické regiony. První stupeň zemi dělí na tři tzv. části státu (Országrész). Ve druhém stupni na sedm regionů (Régió) a ve třetím na devatenáct žup a hlavní město (Megyék és a főváros). Župy

Podrobnější informace naleznete v článku Maďarské župy.

Counties of Hungary 2006.png Informace o tomto obrázku

Župa 	Župní sídlo Bács-Kiskun Bács-Kiskun 	Kecskemét Baranya Baranya 	Pécs Békés Békés 	Békéscsaba Borsod-Abaúj-Zemplén Borsod-Abaúj-Zemplén 	Miskolc Csongrád Csongrád 	Szeged Fejér 	Székesfehérvár Győr-Moson-Sopron Győr-Moson-Sopron 	Győr Hajdú-Bihar Hajdú-Bihar 	Debrecín Heves Heves 	Eger Jász-Nagykun-Szolnok Jász-Nagykun-Szolnok 	Szolnok Komárom-Esztergom Komárom-Esztergom 	Tatabánya Nógrád Nógrád 	Salgótarján Pest Pest 	Budapešť Somogy Somogy 	Kaposvár Szabolcs-Szatmár-Bereg Szabolcs-Szatmár-Bereg 	Nyíregyháza Tolna Tolna 	Szekszárd Vas Vas 	Szombathely Veszprém Veszprém 	Veszprém Zala Zala 	Zalaegerszeg Ekonomika

Podrobnější informace naleznete v článku Ekonomika Maďarska.

Maďarská ekonomika se v současné době nachází ve velmi vážném stavu a země se ocitla na pokraji státního bankrotu. Důsledky života na dluh negativně zasáhly všechny vrstvy obyvatel. Celá země je dnes doslova frustrovaná. Na běžné lidi velmi silně dopadá recese, země zažívá hromadné propouštění, znehodnocuje se maďarský forint a desítky tisíc rodin jsou neschopné splácet úvěry a hypotéky. Celkové zadlužení domácností překročilo hranici 350 mld. Kč. Zadluženost státu se vyšplhala na astronomických 73 procent HDP, v ČR a SR je to asi 30 procent.“.[41] Maďarský forint

Privatizace a modernizace hospodářství po pádu komunismu proběhly bez větších problémů na rozdíl od jiných zemí východního bloku. Ekonomická situace Maďarska se v 90. letech razantně zlepšila. Tento úspěch je způsobený řadou faktorů. Jedním z nich je reformované hospodářství Maďarska již od 60. let, které se již soustředilo zejména na export. Existoval zde i soukromý sektor, což pomohlo k hladkému přechodu na současný ekonomický systém. V první dekádě 21. století vykazovalo Maďarsko silný růst a ekonomika země byla v průměru Evropské unie. Tento růst se v roce 2006 zastavil. Zaprvé politickou krizí, způsobenou přiznáním premiéra Ference Gyurcsánye ke lži o ekonomické situaci Maďarska. Zadruhé v roce 2008 dolehla na Maďarsko světová finanční krize. Následky patřily k nejhorším v Evropě, hned po Lotyšsku a Islandu.[42] Nezaměstnanost po silném poklesu opět rostla. Hospodářský růst se zastavil a státní kasa utrpěla velký otřes. Problémy Maďarska odradily zahraniční investory od investování.[43] Místní vláda problém začala řešit příliš pozdě, což situaci také neprospělo. Cizí vlastnictví a investice do maďarských firem jsou větší, s nárůstem cizích investic, tvořících víc než 23 miliard dolarů od roku 1989. Soukromý sektor zahrnuje přes 80 % HDP. Maďarsko získá téměř jednu třetinu cizích investic přicházejících do střední Evropy. Maďarskou měnou je forint. Vláda uvažuje kvůli finanční krizi o rychlém vstupu do eurozóny, od které si slibuje zastavení ekonomického propadu a stabilní měnu.[44][45] Cestovní ruch Széchenyi Gyógyfürdő je slavný lázeňský komplex v Budapešti Esterháza

Maďarsko bylo v roce 1998 se 14,6 miliony turistů čtrnáctou nejnavštěvovanější zemí světa.[46] Turisté mají z velké části zamířeno k Balatonu a do hlavního města Budapeště. Mezi nejznámější památky hlavního města patři budova parlamentu (Országház), Budínský hrad a Rybářská bašta. Ovšem to nejsou zdaleka všechny památky v Budapešti. Díky velké roli v době před první světovou válkou byl Budapešť centrem kulturního dění Uherska. Už v polovině 19. století zde byla vybudována zoologická zahrada. Začátkem 20. století pak zábavní park Vidám park s horskou dráhou. Budapešť je považován za jedno z největších lázeňských měst na světě. Lázeňství má v Maďarsku bohatou historii. Všudypřítomné termální prameny jsou způsobeny zvláštním geologickým složením Karpatské kotliny, kde se nachází velice slabá zemská kůra. Lázeňství přinesli do tehdejší Pannonie Římané. Maďarskými prameny se léčil i Marcus Aurelius či Traján. Místní termální prameny objevil už pravěký člověk. Počátkem 4. století př. n. l. se Keltové usadili v blízkosti termálních pramenů na území dnešního Budapeště a založili opevněné město (oppidum) s názvem Akvinkum (v doslovném překladu "Hojná voda").[47] I Římané se později na území hlavního města usadili a založili centrum Pannonie s názvem Aquincum. I zde archeologové nalezli pozůstatky bývalých lázní. Lázeňství se rozvíjelo nejvíce za turecké okupace v 16. a 17. století. Proto má mnoho lázeňských domů orientální nádech.[48] Doprava

Podrobnější informace naleznete v článku Doprava v Maďarsku.

Severní dunajský most dálnice M0

Silniční doprava, stejně jako v ostatních postkomunistických zemích, zažívá obrovský rozmach. Staví a plánují se nové dálnice a urychluje se provoz na silnici. Hlavní úseky tvoří pět dálnic, směřujících do Budapešti. Všech pět je propojeno budapešťským obchvatem M0, který je stále ve výstavbě. Jeho plánované dokončení je v roce 2015. Nejstarší z dálnic je M7 vedoucí z Budapeště, kolem Balatonu, až k chorvatským hranicím. Výstavba této dálnice byla zahájena v roce 1964 a dokončena až v roce 2008. V Chorvatsku se napojuje na dálnici A4, vedoucí do Záhřebu. Dálnice M1 vede směrem Budapešť-Vídeň. U obce Levél je odbočka na M15 vedoucí do Bratislavy. Dále pak dálnice M5 z Budapešti k srbským hranicím přes Szeged a Kecskemét, dálnice M3, M30 a M35 do Debrecína a Miskolce a dálnice M6, která vede do Pécse přes Dunaújváros.

Téměř každá obec a město je spojeno autobusovou dopravou. Na rozdíl od železniční sítě mají autobusy větší pokrytí a proto ji denně použije kolem 1,6 milionu cestujících. Největší autobusovou společností v Maďarsku je Volán. Kultura

Podrobnější informace naleznete v článku Maďarská kultura.

Hollókő, ukázka lidové architektury severního Maďarska

Maďarská kultura je velice rozmanitá, ale zároveň v mnoha věcech i stejná. Maďarsko (Uhersko) bylo v minulých staletích jakousi kulturní velmocí pro celou jihovýchodní Evropu. Ovlivnila zejména kulturu rumunskou, ale i slovenskou či srbskou. Centrem maďarského kulturního dění je v současnosti Budapešť. Ne vždy tomu bylo tak. Například v 10. a 12. století byla Ostřihom jednoznačně nejdůležitější město celého Uherska. Mezi kulturní centra patří i město Debrecín, které hraje velkou roli v maďarském náboženství, nebo město Pécs.

Maďarskou kulturu můžeme rozdělit do několika skupin. První skupinu tvoří oblast severního Maďarska, zejména župa Borsod-Abaúj-Zemplén nebo Heves. Zde je tradiční pěstování vína, jako je například známý Tokaj. Druhou skupinu tvoří jihovýchodní Maďarsko v oblasti tzv. puszty. Do dnes zde převažuje zemědělství a chov dobytka. K místní kultuře patří jídla jako jsou pravý maďarský guláš nebo debrecínka. Další skupinou by mohli být Maďaři, žijící v Sedmihradsku. Národ Sikulů (Székely), tvořící převážnou část obyvatelstva v jihovýchodním Sedmihradsku, nebo Csángó, což jsou Maďaři žijící v oblasti historické Moldávie ve východním Rumunsku a v Moldavsku. Csángové mluví jazykem, který se dá srovnat se středověkou maďarštinou. Dalším kulturním okruhem může být oblast Západního Zadunají či okolí Balatonu. Literatura

Podrobnější informace naleznete v článku Maďarská literatura.

Sándor Petőfi

Maďarská literatura, stejně jako řada dalších středoevropských literatur, je v celé své historii ovlivňována západní kulturou, zejména rakouskou a německou. Po přijetí křesťanství v karpatské kotlině byla snaha místní obyvatele pořímštit. Úředním jazykem se stala latina. Královský dvůr zval do Uher umělce a architekty z Francie, Německa a dalších západoevropských zemí. Kulturní rozmach Uher byl veliký, avšak maďarská národní kultura tím trpěla. Většina textů byla psána latinsky, popřípadě německy. Rozmach maďarské literatury začal paradoxně největší zkázou pro všechny obyvatele Uherska a to vpádem Turků v 16. století. Osmanská říše byla nakloněna proti celé Habsburské monarchii a proti křesťanství. Situace tak využili maďarští spisovatelé, kteří konečně mohli psát v rodném jazyce. První maďarská díla jsou epická vyprávění o národních hrdinech. Nastal také velký rozmach kronikářství. Otcem maďarské lyriky a erotické poezie se stal Bálint Balassi.[49] Pozdější autoři epických básní jsou například Sebestyén Lantos Tinódi nebo Péter Selymes Ilosvai. Později se maďarština dostávala i do odborné literatury. Na přelomu 16. a 17. století se do maďarštiny začaly překládat i sakrální knihy. V tomto období byla sepsána i první maďarská encyklopedie.

Další léta byla ve znamení národního hnutí a protihabsburského cítění. Cílem národního hnutí byla snaha o vytvoření nezávislého Uherska a osvobození od německé kulturní a jazykové nadvlády. Povstání bylo podporované i některými státy. Největší podporu měli Maďaři od Francie. Vůdcem hnutí se stal Ferenc Rákóczi. V počátku úspěch neměli. Oficiálním jazykem byla i nadále latina a němčina. Zastánci maďarského národního hnutí se proto scházeli na neveřejných místech. Později se jejich centrem staly Košice (maďarsky Kassa). Zde založili první maďarské divadlo. Mezi nejdůležitější autory knih v maďarštině na konci 18. století patří József Kármán nebo György Bessenyei, jehož díla jsou začátkem novodobě maďarské literatury. Později se k umělecké próze přidávají i dramatická díla. Mezi nejslavnější autory maďarských tragédií patří József Katona a Károly Kisfaludy. Začátek 19. století ovládly romány.

V roce 1848 nastala dlouho očekávaná revoluce a boje za nezávislost na Habsburské monarchii. Tato doba je právem označována jako vrchol maďarské literatury. Největším autorem národních básní, podporujících národní hnutí, je Sándor Petőfi. Po úspěšném převratu nastal velký zlom ve vývoji maďarské literatury a kultury celkově. Mezi největší Petőfiho nástupce patří básník Endre Ady, autor maďarského modernismu. Začátek 20. století přinesl spoustu nových velice úspěšných autorů, například Zsigmond Móricz. Po světových válkách maďarská literatura slaví velké úspěchy. Největším bylo ocenění spisovatele Imre Kertésze Nobelovou cenou za literaturu. Hudba

Podrobnější informace naleznete v článku Maďarská hudba.

Ferenc Liszt

Maďarská lidová hudba tvoří nedílnou součást národní identity a hraje významnou roli i v maďarské moderní hudbě. Maďarská hudba je oproti ostatním v Evropě velice výjimečná, stejně jako maďarský jazyk. V historii byla často zaměňována s hudbou cikánskou, která maďarskou národní hudbu velice ovlivnila. V průběhu staletí byla hudba, stejně jako literatura, ovlivňována západní kulturou. Až v 19. století se začal hledat typický maďarský hudební styl. Mezi největší skladatele, kteří hledali národní identitu, patří Zoltán Kodály a Béla Bartók, který se inspiroval nejen maďarskou lidovou hudbou, ale i slovenskou či rumunskou. K významným maďarským skladatelům patří i Ferenc Liszt. Po druhé světové válce, kdy bylo Maďarsko součástí komunistického bloku, se hudební písně s nevhodnou tématikou (písně, které byly zpívány anglicky nebo měly protikomunistický charakter) zakazovaly. Koncem 50. let se však situace uvolnila a maďarský hudební průmysl zažil velikou slávu i ve světě. Mezi nejslavnější maďarské rockové skupiny všech dob patří Illes, Metró a Omega, které jsou do dnes velice populární nejen v Maďarsku, ale i v Německu či Polsku. Jejich písně byly překládány různými světovými interprety včetně českých. Gastronomie Guláš

Neopomenutelnou součástí maďarské kultury je také maďarská kuchyně. Snad nejznámějším prvkem maďarské kuchyně je paprika, která se ale rozšířila až v 17. století. Bez ní by byla nepředstavitelná gulášová polévka, perkelty, paprikáš, tokáň, rybářská polévka "halászlé", nebo čabajka. Stejně tak důležité prvky jsou i cibule a vepřové sádlo, které dohromady tvoří základ maďarských masitých jídel. Nejvíce používaná masa jsou vepřové, hovězí a skopové a ve velkém množství i ryby. Přílohou k masitým pokrmům jsou nudle a halušky. Kromě červené papriky (neznamená pouze pálivou) jsou časté i zelené papriky a rajčata. Jako zeleninová příloha se nejčastěji používají okurky. Z polévek je častá fazolová s uzeninou, slepičí vývar s nudlemi, dále studené ovocné polévky se smetanou, zejména višňová. Polévky jsou husté a vydatné, a proto po nich často následují už jen moučníky. Nejznámější jsou štrůdly s tvarohovou, višňovou a makovou náplní, koláče, langoše a hlavně palačinky. Z nápojů je nejznámější maďarské víno, hlavně tokajské. [50] Sport

Podrobnější informace naleznete v článku Sport v Maďarsku.

Jeden z nejznámějších maďarských sportovců je fotbalista Ferenc Puskás. Dal celkem 83 gólů v maďarském národním týmu[51] a 512 gólů v 528 zápasech v maďarské a později španělské lize.[52] Jeho nejznámějším zápasem je ten z roku 1954, kdy hrál finále mistrovství světa proti NSR. V roce 1958, po maďarské revoluci, emigroval do Španělska, kde hrál v legendárním Real Madrid.[53] Maďaři jsou také velice zdatní ve vodních sportech, hlavně v plavání nebo ve vodním pólu. V roce 1956, kdy probíhala v Maďarsku revoluce, porazili v legendárním zápase Sovětský svaz na olympijských hrách v Melbourne. Tyto olympijské hry však Nizozemsko, Španělsko a Švýcarsko bojkotovaly, právě kvůli sovětské okupaci Maďarska.[54] K vodním sportům mají sportovci díky průtoku velkých řek Maďarskem a hlavně díky Balatonu skvělé přírodní podmínky. Věda a školství Rubikova kostka

Do roku 2007 získalo Nobelovu cenu celkem 13 Maďarů[55] a 8 Maďarů žijících v zahraničí. Maďarsko je slavné svým institutem matematiky. Mezi nejvýznamnější maďarské matematiky patří János Bolyai, průkopník neeukleidovské geometrie; Paul Erdős, objevy v oborech teorie grafů, kombinatoriky, teorie množin a teorie pravděpodobnosti; John von Neumann, průkopník digitálních počítačů. Mnoho maďarských židovských vědců, včetně Paula Erdőse, Leó Szilárda (návrh urychlovače částic) či Edwarda Tellera, emigrovalo před rostoucím anti-semitismem před druhou světovou válkou do Spojených států.

Mezi další maďarské vynálezy patří elektrický generátor (Ányos Jedlik) a telefonní ústředna (Tivadar Puskás). József Galamb z firmy Ford byl průkopníkem průmyslové masové výroby. Ottó Bláthy, Miksa Déri a Károly Zipernowsky započali v roce 1885 výrobu transformátorů.[56] Ottó Bláthy pak ještě sestrojil turbogenerátor a wattmetr. I otec nadzvukového letu Theodore Kármán je původem z Maďarska. K dalším patří Dénes Gábor (objevitel holografie), László Bíró (kuličkové pero), Edward Teller (teorie vodíkové bomby) a John George Kemeny (Kemény János György), který ve spolupráci s Američanem Thomas Eugene Kurtzem vytvořil programovací jazyk BASIC.