User:Beiskir~enwiki

[Interkulturel kompetence]

Interkulturelle Kompetence

Hans Gullestrup, Institut for Erhvervsstudier, Aalborg Universitet

Med Interkulturel Kompetence forstås primært dette, at der i en given befolkningsgruppe eksisterer kompetence i flerkulturel forståelse samt i evne og vilje til at acceptere og forstå tværkulturelle situatio-ner. Som så mange andre begreber i samfundsvidenskaberne og i den humanistiske forskning er kultur-begrebet et meget komplekst og vanskeligt håndterbart begreb med utallige forskellige definitioner og tilgangsvinkler. Dog synes der at være enighed om at:

1. kulturbegrebet omfatter et meget bredt spektrum af menneskets tankeverden og handlingsmønster; 2. ingen kultur kan empirisk afgrænses med klart definerede og entydige grænser, men at der tværti-mod altid findes en flydende overgang mellem de forskellige kulturer; 3. enhver kultur er under forandring og derfor dynamisk; samt 4. ingen kultur kan beskrives og analyseres objektivt, idet en sådan beskrivelse og analyse altid vil være resultat af iagttagerens egen kulturelle baggrund, hvad enten iagttageren kommer "udefra" eller "in-defra" den iagttagne kultur.

Det enkelte menneske vil til enhver tid være medlem af en række forskellige kulturer, som med forskel-lig styrke vil præge det pågældende menneske og omgivelsernes oplevelse af det. Denne mangfoldighed følger dels et hierarkisk mønster (eksempelvis: jysk kultur; dansk kultur; skandinavisk kultur, nordeuropæ-isk kultur etc.), dels et kategorimønster (eksempelvis: den nationale kulturkategori; den professionelle kul-turkategori; den uddannelsesmæssige kulturkategori etc.). Tværkulturelle situationer opstår derfor til stadighed for det enkelte menneske, og tværkulturel - eller interkulturel - kompetence vil være ønske-ligt - eller ligefrem nødvendigt - i mange forskellige situationer i hverdagen.

Det er således i en meget kompleks og dynamisk helhed begrebet interkulturel kompetence skal forstås, beskrives, analyseres og måles. Åbenhed og beredskabsevne bliver i denne sammenhæng centrale be-greber, ligesom en vis indsigt i sig selv og egne relationer til såvel det nære miljø som det noget fjernere og helt fjerne miljø vil have betydning.

Givet denne kulturelle og dermed interkulturelle kompleksitet, som bliver mere og mere nærværende for de fleste mennesker bl.a. på grund af den øgede globalisering og den øgede elektroniske og person-lige kommunikation på tværs af kulturelle grænser, kan interkulturel kompetence med rimelighed for-stås som en kombination af:

1. dette at have indsigt i samt evne til at kunne forstå den kulturelle kompleksitet; 2. dette at have indsigt i samt nuanceret at kunne forstå egne kulturers placering og rolle i denne kom-pleksitet; 3. dette at have indsigt i og i et visk omfang at kunne forstå og acceptere mennesker tilhørende andre kulturer samt disses egenopfattelse - uden dog nødvendigvis at acceptere "hvad som helst", samt 4. dette at kunne kommunikere og gøre sig forståelig i samvær med mennesker tilhørende andre kultu-rer end ens egne. Der må således med interkulturel kompetence forstås både tilstedeværelsen af en vis mængde viden, indsigt og færdighed og tilstedeværelsen af en vis mængde ikke-dogmatisk forståelse og accept af andre mennesker tilhørende andre kulturer. Denne interkulturelle kompetence er baseret på individets egen kulturbaggrund og påvirkes til stadighed hale livet igennem.

Eftersom oplevelsen af andres kulturer således er stærkt afhængig af iagttagerens egen kultur kan en vurdering af en befolkningsgruppes vilje og evne til at besidde interkulturel kompetence meningsfuldt forstås og måles gennem en beskrivelse, analyse og vurdering af relevante elementer i denne befolk-ningsgruppes egen kultur. Eksempelvis kan en analyse af gruppens værdier og opfattelse af gruppens egen kulturs relationer til andre kulturer ligge "gemt" i den pågældende gruppes mere generelle værdi-grundlag og grundlæggende verdensopfattelse. Ligesom en analyse af gruppens konkrete adfærd i sam-vær med mennesker fra andre kulturer samt af tilstedeværelsen af faktisk viden og faktiske efterspørgsel af viden "om andre kulturer" kan være væsentlig. Man må altså søge indsigt i og forståelse af kulturerne i den iagttagne befolkningsgruppe - f. eks. i kulturerne i den danske befolkningsgruppe - hvorledes disse så empirisk afgrænses. Man må kort sagt lave en kulturanalyse - eller trække på eksisterende kul-turanalyser - af relevante aspekter af den danske kultur, for nærmere at bestemme den danske befolk-nings interkulturelle kompetence.

En given kultur kan meningsfuldt beskrives, analyseres og forstås ved hjælp af tre kulturdimensioner, nemlig 1) den horisontale kulturdimension, 2) den vertikale kulturdimension, samt 3) den tidsmæssige kulturdimensi-on, hvoraf en anvendelse af de to første kulturdimensioner muliggør en slags semistatisk analyse af en given kultur. I forbindelse med ønsket om at forholde sig til en given befolkningsgruppes interkulturelle kompetence på et givet tidspunkt, vil en forholden sig til de to førstnævnte kulturdimensioner derfor være tilstrækkeligt.

En given kultur kan ikke meningsfuldt beskrives, analyseres og forstås alene ud fra hvad der kan sanses (ses, høres føles, lugtes og smages). Samtidig med at det sanse-bare - den manifeste del af kulturen - nemlig har en betydning i sig selv, kan og vil den tillige have en symboliserende betydning for de ikke-sanse-bare dele af kulturen. Den såkaldte kernekultur, eller den symboliserede den af kulturen. Den horisontale kul-turdimension bestående af tre kulturlag omfatter den sanse-bare og symboliserende del af kulturen, mens den vertikale kulturdimension tillige omfatter tre ikke-sanse-bare og dermed symboliserede kul-turlag.

Den horisontale kulturdimensions tre kulturlag kan karakteriseres som: 1. Det umiddelbart sanse-bare proceslag med heraf følgende frembringelser; 2. Det vanskeligt sanse-bare strukturlag, samt 3. Det mere formaliserede lov og regellag. Mens den vertikale kulturdimension derudaover består af yderligere 3 kulturlag, nemlig 4. Det ikke-sanse-bare tilstedeværende; 5. Det fundamentale værdilag, bestående af såvel partielt legitimerende værdier som af de alment ac-cepterede højeste værdier, samt 6. Den grundlæggende verdensopfattelse.

I forsøget på at forstå og måle en given befolkningsgruppes - eksempelvis den danske befolknings - interkulturelle kompetence vil det derfor være meningsfuldt at beskrive, analysere og søge at forstå de rele-vante kulturelementer i de eksisterende horisontale og vertikale kulturdimensioner for derigennem at fastslå og måle indholdet af den eksisterende viden, færdigheder og indsigt samt eksistensen af de nød-vendige holdninger jf. ovenfor.

Hans Gullestrup 27. oktober 2002