User:Bklemencic/sandbox

Marijan F. Kranjc, Slovenian major-general and publisher, * January 15th, 1935, Kumanovo, Kingdom of Yugoslavia (present FYR Macedonia).

Life Kranjc was born in Kumanovo. His entire family was deported to Slovenia in 1941 by the Bolgarian occupying forces. He finished primary school in Sv.Jurij ob Ščavnici, lower gymnasium in Gornja Radgona. He was a leader of the Pioneer Organisation in both schools. As a pioneer he took part in the first youth work action in Slovenia (https://en.wikipedia.org/wiki/Youth_work_actions) – Pesnica 1946. He attendend the higher gymnasium in Maribor where he was a secretary of the Youth Organisation and he participated in two work youth actions Doboj - Banjaluka (1951) in Konjic - Jablanica (1952). He graduated in Kočevje where he received the Prešern Prize for high school students for the literary work and political-ideological thesis The Third Way to Socialism. He was a correspondent of the magazine Mladina (since 1946) and Ljudska pravica - Borba. After 1990, he published articles in Večer, Delo and Nedeljski dnevnik.

He is married and has two daughters as well as two grandsons.

Military Career V Beogradu je 1954 – 1957 obiskoval Vojaško akademijo Jugoslovanske ljudske armade in jo končal s prav dobrim uspehom, pehotno smer pa z odličnim, kot drugi v rangu. Poleg raznih tečajev (vojaške policije, varnosti, angleščine) je 1966 – 1968 končal Višjo vojaško akademijo in leta 1980 Šolo ljudske obrambe, obe z odličnim uspehom. Služboval je v garnizijah Bileća, Šibenik, Split, Pulj, Ljubljana in Bitola. Prvi dve leti je bil vodni poveljnik v Šoli rezervnih častnikov v Bileći, nato pa poveljnik vojaške policije v Šibeniku in 12. Odreda JLA na Sinaju. Od 1962 do 1987 je bil nepretrgoma v Varnostni službi JLA, zadnja tri leta tudi kot načelnik Oddelka vojaške varnosti 9. armade v Ljubljani.

Od 1987 je bil na generalskem položaju, najprej kot načelnik Operativno-učnega oddelka 9. armade, zastopnik načelnika štaba 9. armade in glavni vodja Skupine za ukinitev 9. armade v Ljubljani. Izpit za čin generalmajorja je junija 1989 opravil s prav dobrim uspehom, nakar je bil premeščen v Bitolo, na položaj načelnika štaba in obenem namestnika poveljnika 41. korpusa. V čin generalmajorja je bil povišan decembra 1989 po ukazu in s podpisom takratnega predsednika Predsedstva SFRJ Janeza Drnovška. Septembra 1990 je bil upokojen na lastno zahtevo in se je vrnil k družini v Ljubljano.

Je nosilec šestih vojaških mirnodobnih odlikovanj, medalje miru UNEF (United Nations Emergency Force) in zvezne Plakete varnosti (za 25 let službovanja).

Bibliografija Njegov bibliografija obsega 223 del, med njimi tudi:

Balkanski vojaški poligon, Borec, Ljubljana, 1998; Zarote in atentati na Tita, Grafis Trade, Grosuplje, 2004; Slovenska vojaška inteligenca, Grafis Trade, Grosuplje, 2005; Plava garda – poveljnikovo zaupno poročilo, Pro Andy, Maribor, 2006, dve izdaji, soavtor Slobodan Kljakić; Slovenački četnici, Filip Višnjić, Beograd, 2006, soavtor Slobodan Kljakić; Spopad nizke intenzivnosti – generalska naloga, Pro Andy, Maribor, 2007. (COBISS) Balkanski vojaški poligon, 2. izdaja - elektronski vir, Pro-Andy Maribor, 2008 Franjo Malgaj, Vojni spomini 1914-1919, Pro-Andy Maribor, 2009 Legendarni slovenski obveščevalci, Pro-Andy Maribor, 2011 Titovi "atomski" bunkerji, Pro-Andy Maribor, 2014

Je tudi pisec gesel za Enciklopedijo Slovenije, Osebnosti: Veliki slovenski biografski leksikon, 2008 in Sloveniko, 2011.

Viri Enciklopedija Slovenije, s.v. Osebnosti, Veliki slovenski biografski leksikon, s.v.  Slovenika, Slovenska nacionalna enciklopedija, s.v.

Zunanje povezave Osebna spletna stran Domena: www.vojaštvo-military.si Bibliografija v bazi COBISS.si - Kranjc, Marijan F., številka 91277