User:Bramboryzafree5555/

Miloš Zeman Sexuolog. Miloš Zeman, chudý píčus

Chudý píčus v roce 2017 3. chudej píčus České republiky Úřadující Ve funkci od: 8. března 2013 Předseda vlády	Petr Nečas Jiří Rusnok Bohuslav Sobotka Andrej Kokot Předchůdce	Václav Píča 3. předseda vlády České republiky Ve funkci: 17. července 1998 – 15. července 2002 Prezident	Václav Zmrd Předchůdce	Josef Ledvoň Nástupce	Vladimír Špidla 2. předseda Poslanecké sněmovny PČR Ve funkci: 27. června 1996 – 19. června 1998 Předchůdce	Milan Uhde Nástupce	Václav Klaus 11. předseda ČSSD Ve funkci: 28. února 1993 – 7. dubna 2001 Předchůdce	Jiří Horák Nástupce	Vladimír Špidla 1. předseda SPO (od listopadu 2010 také čestný předseda SPO) Ve funkci: 6. března 2010 – 29. května 2010 Předchůdce	subjekt vznikl Nástupce	Vratislav Mynář Poslanec Poslanecké sněmovny PČR Ve funkci: 1. června 1996 – 20. června 2002 Poslanec Federálního shromáždění (SL) Ve funkci: 6. června 1992 – 31. prosince 1992 Poslanec Federálního shromáždění (SN) Ve funkci: 30. ledna 1990 – 4. června 1992 Stranická příslušnost Členství	KSČ (1968–1970) OF (1990–1991) OH (1991–1992) ČSSD (1992–2007) SPO (od 2009) Narození	28. září 1944 (73 let) Kolín Protektorát Čechy a Morava Protektorát Čechy a Morava Choť	Blanka Zemanová (1971–78) Ivana Zemanová (od 1993) Děti	David Zeman Kateřina Zemanová Alma mater	VŠE v Praze Profese	politik a ekonom Ocenění	Řád Bílého lva I. třídy Řád Tomáše G. Masaryka I. třídy Záslužný řád Spolkové republiky Německo Řád bílého dvojkříže (Slovensko) Řád Al Husejna bin Aliho (Jordánsko) Řád bílé orlice (Polsko) Řád za mimořádné zásluhy (Slovinsko) Řád „8. září” (Makedonie) Podpis Webová stránka	Oficiální stránky Stránky prezidentské kandidatury Commons	Kategorie Miloš Zeman Některá data mohou pocházet z datové položky. Miloš Zeman (* 28. září 1944 Kolín) je český politik, ekonom, prognostik a třetí prezident České republiky. Úřadu se ujal složením slibu dne 8. března 2013.

V období 1993–2001 působil jako předseda České strany sociálně demokratické. V letech 1996–1998 zastával funkci předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky a následující čtyři roky byl předsedou sociálnědemokratické vlády menšinového charakteru, jejíž existence byla umožněna na základě tzv. „opoziční smlouvy“ s Občanskou demokratickou stranou.

Po neúspěšné kandidatuře na prezidenta České republiky v roce 2003 odešel na sedm let z politiky. V březnu 2010 se stal předsedou nově založené Strany Práv Občanů ZEMANOVCI. Na funkci rezignoval po parlamentních volbách 2010, ve kterých se strana nedostala do sněmovny.[1]

V přímé volbě v roce 2013 byl zvolen třetím prezidentem České republiky a zároveň historicky prvním českým prezidentem zvoleným přímou volbou. První kolo vyhrál a v rozhodujícím druhém kole zvítězil nad tehdejším ministrem zahraničí Karlem Schwarzenbergem. Svůj prezidentský post se rozhodl obhajovat v následujících prezidentských volbách 2018,[2] ve kterých se spolu s Jiřím Drahošem dostal do druhého kola.[3] 27. ledna 2018 druhé kolo vyhrál výsledkem 51,36 % a stal se prezidentem České republiky na dalších 5 let.[4]

Obsah [skrýt] 1	Osobní život 1.1	Dětství a mládí 1.2	Studium a povolání 1.3	Rodinný život 1.4	Zdravotní stav a životospráva 1.5	Majetkové poměry 2	Politická činnost do roku 2013 2.1	Před rokem 1989 2.2	Sametová revoluce 2.3	Poslanec Federálního shromáždění 2.4	Předseda ČSSD 2.5	Předseda Poslanecké sněmovny 2.6	Předseda vlády České republiky 2.7	Návraty do politiky 3	Prezidentské volby 2013 4	První mandát prezidenta České republiky 4.1	Domácí politická scéna 4.2	Zahraniční politika 4.3	Jmenování 4.4	Vetování zákonů 4.5	Milosti a amnestie 4.6	Státní vyznamenání 4.7	Návštěvy krajů 5	Prezidentské volby 2018 6	Projevy a názory 6.1	Rozhovory 6.2	Domácí politika 6.3	Evropská unie 6.4	Zahraniční vztahy 6.4.1	Vztahy s USA 6.4.2	Vztahy s Ruskem 6.4.3	Vztahy s Čínou 6.4.4	Islám a Blízký východ 6.4.5	Krize na Ukrajině 6.5	Životní prostředí 6.6	Inkluzivní vzdělávání 6.7	Koncesionářské poplatky 7	Kritika 7.1	Hodnocení veřejností 7.2	Spolupracovníci 7.3	Vyjadřování 7.4	Kauza Ferdinand Peroutka 7.5	Mezinárodní kritika 8	Dílo 9	Odraz v kultuře 10	Odkazy 10.1	Reference 10.2	Literatura 10.3	Související články 10.4	Externí odkazy Osobní život Dětství a mládí Narodil se 28. září 1944 v Kolíně. Jeho matka, Marie Zemanová (1917–1997),[5] byla učitelka, otec byl poštovní úředník. Rodiče se v jeho dvou letech rozvedli, dále vyrůstal jen s matkou a babičkou.[6] Otec, se kterým se nestýkal, zemřel, když mu bylo třináct let.[7]

Studium a povolání V roce 1963 dostudoval střední ekonomickou školu v Kolíně. Přitom hrozilo, že mu bude odepřena možnost složit maturitu, a to kvůli referátu, ve kterém oslavoval knihu Karla Čapka Hovory s T. G. Masarykem, která byla komunistickým režimem zakázána.[8] Nakonec byl připuštěn k maturitě, ale nebylo mu vystaveno doporučení ke studiu na vysoké škole.[8] Zeman z tohoto postupu později obvinil svou učitelku českého jazyka, ta vinu odmítla. Po maturitě pracoval v účtárně závodu Tatra Kolín. Jeho spolupracovníci později vzpomínali, že ho toto zaměstnání nebavilo a k ostatním byl přezíravý.[9] Díky praxi v závodu Tatra po dvou letech získal doporučení k dalšímu studiu. Navíc kvůli srdeční vadě získal tzv. modrou knížku a nemusel absolvovat základní vojenskou službu. V roce 1965 začal dálkově studovat Národohospodářskou fakultu VŠE v Praze, kde studoval obor národohospodářského plánování, o dva roky později přešel na denní studium, které zakončil roku 1969. Následně zde také rok vyučoval. Během studia bydlel na koleji Jarov. Také spoluzaložil diskusní Studentský futurologický klub a byl pomocnou vědeckou silou profesora Pavla Hrubého. Svou diplomovou práci napsal u profesora Věňka Šilhána. Jeho tehdejší známí ho považovali za nadaného studenta, a také namyšleného samotáře.[7]

Rodinný život Z prvního manželství (1971–1978) s Blankou Zemanovou, která byla jeho středoškolskou spolužákyní, má syna Davida Zemana (* 1971), který pracuje jako lékař v oborech klinické biochemie a neurologie. Podruhé uzavřel sňatek v červenci 1993 se svou asistentkou Ivanou Bednarčíkovou (* 29. dubna 1965). Do manželství se 1. ledna 1994 narodila dcera Kateřina Zemanová. Se svou druhou ženou se Zeman seznámil v roce 1990, kdy jí nabídl práci asistentky. Ta kvůli tomuto zaměstnání nakonec nedostudovala romanistiku na Filozofické fakultě Masarykovy univerzity v Brně. Po mateřské dovolené pracovala v několika firmách včetně Mold Vin CZ, kterou vede Zemanův známý Zdeněk Zbytek. Také pracovala na ředitelství pražského Výstaviště či na ministerstvu kultury ČR. Později, až do dubna 2012, byla zaměstnána jako kulturní referentka ve Správě Pražského hradu.[10][nedostupný zdroj]

Od roku 2002 až do svého zvolení prezidentem České republiky v lednu 2013 trávil Zeman svůj čas převážně ve svém bytě v historické tvrzi v Novém Veselí (okres Žďár nad Sázavou), jejíž je spolumajitelem. Mezi jeho zájmy patří pěší a lyžařská turistika, četba nejrůznější literatury (mj. science fiction) a hra v šachy.[11] Je fanouškem švédské hudební skupiny ABBA.[12]

Zdravotní stav a životospráva Zeman je náruživým kuřákem.[13] Během své kampaně při volbě prezidenta v roce 2013 sám přiznal,[14] že denně vypije šest sklenic vína a tři „panáky“ tvrdého alkoholu.[15][16][17] Podle bývalého ministra zdravotnictví a vedoucího Zemanova lékařského konzilia Martina Holcáta toto množství není extrémní,[18] nicméně doporučil Zemanovi i kvůli zjištěné cukrovce omezení konzumace alkoholu.[18][19]

Zeman trpí cukrovkou a s ní spojeným onemocněním nervů nohou[20], kvůli které nemá cit v nohou od kotníků dolů. Při zdolávání schodů mu proto musí pomáhat doprovod.

V květnu 2013 vzbudil Miloš Zeman značnou pozornost veřejnosti během otevírání komory s korunovačními klenoty v Svatovítské katedrále, kde byl jedním z klíčníků. Zeman se pohyboval nekoordinovaně, přidržoval se stěn a působil dojmem opilého člověka. Podezření na opilost později potvrdila účastnice ceremoniálu Miroslava Němcová, která stála během události přímo vedle Zemana. Podle Němcové byl Zeman viditelně opilý a bylo to také cítit z jeho dechu.[21] Ve stejný den před touto událostí se prezident Zeman účastnil recepce na Ruském velvyslanectví, kde byl novináři zachycen při popíjení alkoholu. Další účastník ceremonie Milan Štěch naopak prohlásil, že ze Zemana alkohol cítit nebyl, a obvinil Němcovou, že se chce zviditelnit. Zemanovu opilost popřel také jeho předchůdce Václav Klaus, který se recepce na ruském velvyslanectví rovněž zúčastnil. Byl prý v Zemanově přítomnosti celou dobu a Zeman vypil snad jen jednu sklenku vína. Samotný Zeman vysvětloval své vrávorání virózou.[22][23]

V noci na 30. října 2013 utrpěl úraz kolene.[24] Dle slov jeho ošetřujícího lékaře, a toho času úřednického ministra zdravotnictví Martina Holcáta, Zeman v noci zakopl o shrnutý koberec a upadl na koleno. Holcát dále řekl, že léčba potrvá až šest týdnů, během kterých bude Zeman chodit maximálně o berlích.[25] Kancelář prezidenta proto v daném termínu zrušila všechna plánovaná vystoupení.

Během tiskové konference 31. srpna 2015 oznámil, že mu lékaři diagnostikovali 40% ztrátu sluchu, přičemž nespecifikoval, co tento handicap způsobilo. Během tiskové konference několikrát přeslechl položenou otázku.[26][27]

Během roku 2016 došlo k faktickému rozpuštění lékařského konzilia.[28]

Po Zemanově návštěvě Číny v květnu 2017 se objevily další pochybnosti o jeho zdravotním stavu.[29] Na společné focení hlav států na summitu k Hedvábné stezce se dostavil se zpožděním téměř dvou minut, ostatní na něj mezitím čekali. Českého prezidenta na místo dopravil golfový vozík. Jiří Ovčáček v následném prohlášení zdůraznil, že jednalo o únavu z náročného programu. Zároveň vyloučil zhoršení zdravotního stavu.[30] „Můj zdravotní stav je s malými výkyvy totožný minimálně celou dobu výkonu prezidentské funkce,“ prohlásil Zeman o tři týdny později při návštěvě Vietnamu. „V mém případě je jediný důvod to, že špatně chodím, což je sice nemilé, ale už jsem jednou říkal, že politika se nedělá nohama, ale mozkem,“ dodal.[31] Podle kardiochirurga z pražského IKEMu Jana Pirka by Zeman neměl znovu kandidovat a raději si odpočinout. „Kdyby dělal jakékoliv jiné zaměstnání, tak by byl v invalidním důchodu, nebyl by schopen jej vykonávat,“ řekl Pirk.[32] Pochybnosti o jeho zdravotním stavu vyvraceli v srpnu 2017 prezidentův mluvčí Jiří Ovčáček a šéf lékařského konzilia Martin Holcát.[33]

Lékaři těsně před 1. kolem prezidentských voleb v lednu 2018 uvedli prohlášení, že kromě neuropatie nohou se Zeman těší dobrému fyzickému i psychickému zdraví. V mezidobí před 2. kolem voleb Miloš Zeman podstoupil lékařský zákrok v pražské Nemocnici Na Homolce, podle vlastního vyjádření šlo o malý zánět v dutině ústní.[34]

Majetkové poměry Jaroslav Kmenta ve svém díle citoval policejní odposlechy Františka Mrázka, kterého zde označoval jako kmotra českého podsvětí, ve své knize uvedl mj. ke korupčnímu potenciálu Miloše Zemana i následující: „‚Nejhorší na tom je to, že Mlhovi [Miloš Zeman] peníze nic neříkají, zatímco Prófa [Václav Klaus] je má rád. Mlha tak akorát chleba se sádlem a tři okurky. Mlha potřebuje body, aby ho lidi měli rádi,‘ postěžoval si v březnu 2000 Mrázek svému příteli [Igoru] Šafránkovi. (...) Mrázek byl nešťastný, že se mu nedaří prosadit u bankéřů a politiků obrovský byznys za více než dvě miliardy korun - ovládnutí největší české stavební firmy, IPS, Inženýrské a průmyslové stavby.”[35]

V červnu 2013 Miloš Zeman založil Prezidentský fond (Nadační fond Prezidenta republiky Ing. Miloše Zemana), na který bude každý měsíc až do března 2018 vkládat třetinu svého platu, tedy 60 tisíc korun. Fond má za úkol umoření státního dluhu.[36] V květnu 2016 na přímý dotaz, kolik má zhruba finančních prostředků na svém osobním účtu, uvedl, že: „Přibližně 10 mil. Kč a jsou to celoživotní úspory od začátku dospělosti, kdy jsem si začal ukládat na vkladní knížku, až do současné doby, kde se mně tam kumulujou prostředky z platu prezidenta, přičemž podotýkám, že třetinu tohoto platu dávám na Fond ohrožených dětí.“[37] K roku 2016 se v tomto fondu nashromáždily finanční prostředky různých přispěvatelů ve výši přes 3 mil. Kč.[38]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Politická činnost do roku 2013 Před rokem 1989 Během pražského jara (1968) vstoupil do KSČ, ze které byl v roce 1970 kvůli nesouhlasu s okupací vojsk Varšavské smlouvy vyloučen. V letech 1971 až 1984 pracoval v tělovýchovném podniku Sportpropag v oddělení komplexního modelování. Také se účastnil přednášek Vědeckotechnické společnosti. Poté byl až do roku 1989 zaměstnán v podniku Agrodat, kde se zabýval simulačními modely zemědělských systémů.[7]

Od 31. ledna 1984 vedla Správa kontrarozvědky pro ochranu ekonomiky (součást Státní bezpečnosti) Miloše Zemana jako prověřovanou osobu.[39] Není jasné, co bylo důvodem sledování. Svazek byl skartován na začátku prosince roku 1989.[40]

V srpnu 1989 vyšel jeho článek Prognostika a přestavba v Technickém magazínu,[41] ve kterém na základě vědeckých poznatků kritizoval tehdejší režim.[42] Jeho účinek umocnily provokativní kresby ilustrátora Pavla Matušky. Za tento článek byl propuštěn z tehdejšího zaměstnání v Agrodatu.[43] Článek vznikal od roku 1984 původně pro časopis Vesmír, jehož redaktor ho odmítl publikovat. Po srpnu 1989 byl článek v Rudém právu zkritizován a Zeman byl nařknut, že manipuloval se statistickými daty. Reagoval žalobou, kterou za něj podal Pavel Rychetský. Celý spor byl dořešen až po Sametové revoluci tištěnou omluvou šéfredaktora Zdeňka Hořeního.[44]

„…s probíhající přestavbou dostává u nás skutečně prognostika poprvé normální podmínky pro svou existenci. Mizí nadšené chvalozpěvy na světlou budoucnost, která nám bude darována díky moudrému a neomylnému vedení. Začíná střízlivý rozbor budoucích příležitostí a rizik, při kterém často s hrůzou zjišťujeme, že nejvýraznější rizika mohou vzniknout jako důsledek nekvalifikovaných (ať již uskutečněných nebo projektovaných) rozhodnutí tohoto vedení.“ – Miloš Zeman, Prognostika a přestavba, srpen 1989 Po otištění článku byl Janem Martinkem, vedoucím redaktorem Hospodářského zápisníku Československé televize, pozván do uvedeného pořadu jako host. I přesto, že v něm Zeman otevřeně kritizoval tehdejší režim, byl záznam nakonec odvysílán. Zeman v rozhovoru mj. uvedl:[45]

„Asi vás nepotěším. Za posledních čtyřicet let jsme se dostali z desátého místa ve světě na čtyřicáté místo. V některých oblastech je to ještě horší. Například ve vědeckotechnickém rozvoji podle oficiálně publikovaných informací jsme dnes zhruba na úrovni Alžírska nebo Peru a hluboko pod Portugalskem, které je považováno za nejzaostalejší zemi západní Evropy. (…) Já sám si tento vývoj vysvětluji tím, že jsme ekonomická rozhodnutí přijímali nepromyšleně, že tato nepromyšlenost vyplývala především z toho, že neexistovala zdravá soutěž alternativních rozhodnutí a že i rozhodnutí, která měla velice varovné důsledky, byla přijímána, aniž by existovala jakákoliv společenská kontrola jejich efektivity. (…) Nikde není řečeno, že bez změny řízení, bez skutečné přestavby by u nás ve velice dohledné budoucnosti nedošlo k prázdným obchodům, inflaci, stávkám, manifestacím, to všechno jsou samozřejmě věci, které nikdo nechce slyšet, ale prognostik je tady právě od toho, aby varoval.“ Sametová revoluce „Myslím si, že největším nebezpečím, které nám po revoluci hrozí, je docela obyčejný populismus. Ať už nacionální, ekonomický nebo ekologický. Když člověk vyleze na náměstí a začne hulákat: „My národ iks jsme bohem vyvoleni“, nebo „Jsme hrdí na to, protože jsme“, prognostik musí mít odvahu mu říct, že národ vede k budoucí zkáze. Že teď mu lidé tleskají, ale o to víc ho budou za pět, deset, patnáct let nenávidět. Nejde ovšem ani tak o toho člověka, který je většinou stejně nepoučitelný. Prognostik by měl mít odvahu říkat to lidem. Říct jim, když to vyjádřím trochu razantně, třeba i to, že vás jako poslance, nezajímají jejich názory. I když je strašné říkat tohle svým aktuálním nebo potenciálním voličům. Ale žádný poslanec by neměl podléhat haló efektům, davům na náměstí, křiku.“ Miloš Zeman pro Mladý svět, 1990, s. 5[46] 17. listopadu 1989 a v následujících dnech se zúčastnil pražských demonstrací, ale jeho přímou účast na demonstraci na Národní třídě 17. listopadu někteří vyvrací.[47] Jako prognostik předpověděl pád komunistického režimu v termínu jaro 1990.[44] Sám se domnívá, že svým článkem s názvem Prognostika a přestavba, který v zásadě sepsal již v roce 1984, ale publikoval jej až v roce 1989 v Technickém magazínu, možná aktivně přispěl k Sametové revoluci.[44] Během událostí z konce roku 1989 se zapojil do činnosti Občanského fóra, kam ho přivedl novinář Svobodného slova Petr Kučera.[7] Jeho krátký projev na Letenské pláni 25. listopadu 1989, kde srovnával životní úroveň v Československu např. s africkými státy, měl u účastníků obrovský ohlas. Podle vzpomínek tehdejších přímých účastníků to byla jediná akce, jíž se na činnosti Občanského fóra podílel.[48]

Poslanec Federálního shromáždění V lednu 1990 zasedl v rámci procesu kooptací do Federálního shromáždění po sametové revoluci jako bezpartijní poslanec, respektive poslanec za OF, do české části Sněmovny národů (volební obvod č. 3 – Praha 3 – Praha 10). Mandát obhájil za OF ve volbách roku 1990. Po rozkladu Občanského fóra přešel v roce 1991 do Občanského hnutí, od ledna 1992 pak byl členem poslaneckého klubu Klub Sociálně demokratické orientace.[49][50][51] Působil ve funkci předsedy rozpočtového výboru parlamentu. Současně v letech 1990–1993 pracoval jako vědecký pracovník Prognostického ústavu ČSAV, do kterého nastoupil v lednu roku 1990. V tomto období rovněž spoluzakládal československou pobočku Římského klubu[52].

Jako poslanec Federálního shromáždění vyslovil nesouhlas s vysídlením Němců z Československa, které označil za porušení demokracie a přirovnal ho ke stalinským nuceným migracím.[53][54]

„Teď přicházejí dvě další vrstvy - ekonomická a sociální. Vznikne u nás střední stav, majetková diferenciace a při tradičním českém rovnostářství se tady opět objeví zesílená závist a sociální konflikty. A pak je tady další vrstva. To je ten Stalin v nás. Větší nebo menší kus komunisty v nás. Když nedokážeme změnit sami sebe, revoluce nebude úspěšná. Pozoruji sám na sobě i na svém okolí, jak nás často a nejen v parlamentu, třeba i v novinách dráždí, když na nějakou otázku nejsou relativně jednotné názory. Člověk si říká, vždyť je to proboha jasný, jak může ten idiot tvrdit opak? Jenže za prvé to je jasné jen vám, za druhé bůhví, jestli vaše jasnost je skutečnou jasností. My všichni podvědomě toužíme po monolitní jednotě. Sice natřené jinou barvou, ale stále monolitní. A podstata není v barvě. Stále se ještě bohužel chováme komunisticky.“ Miloš Zeman pro Mladý svět, 1990, s. 6[55]

K roku 1990 je profesně uváděn jako vědecký pracovník Prognostického ústavu ČSAV, bytem v Praze.[56]

Ve volbách do Federálního shromáždění roku 1992 přešel do Sněmovny lidu, nyní jako poslanec za Českou stranu sociálně demokratickou (ČSSD) (volební obvod Jihočeský kraj), do které vstoupil v roce 1992. Podle vzpomínek Vladimíra Špidly byl iniciátorem zapojení Miloše Zemana do ČSSD a na kandidátku této strany ve volbách roku 1992 jihočeský politik Václav Svoboda. Kandidátce ČSSD totiž tehdy v jižních Čechách prý chyběla výrazná osobnost a Svoboda navrhl oslovit tehdy politicky nezařazeného Miloše Zemana. Emisaři ČSSD náhodou dorazili za Zemanem jen o několik hodin dříve, než se u něj se stejnou nabídkou objevili i vyslanci dalšího politického subjektu, Liberálně sociální unie, takže Zeman dal přednost ČSSD a odstartoval svou kariéru v této formaci.[57] Ve Federálním shromáždění setrval do zániku Československa v prosinci 1992.[58] Ve Federálním shromáždění se profiloval jako zastánce udržení společného státu a navrhl vznik česko-slovenské unie. I když byl návrh původně schválen, nebyl pak dále rozvinut. Hnutí za demokratické Slovensko (HZDS) myšlenku unie podpořilo, ale pro nesouhlas jejího koaličního partnera na federální úrovni ODS, od této podpory později ustoupilo.[59]

Předseda ČSSD „V každém člověku je vedle touhy po svobodě také touha po řádu... A nám samozřejmě hrozí riziko, že se opět semkneme do davu. Ten dav bude stát na druhé straně barikády, než stával, ale bude to tentýž dav. Proto bychom se měli vyhnout všem davovým psychózám, všem populistickým náladám. Tato společnost, které bylo několikrát v historii puštěno žilou tím, že nejlepší část její inteligence emigrovala, stojí před poměrně silným rizikem, že jakmile bude zbavena jednoho krotitele, začne si sama hledat jiného. Kohokoli nabízejícího sílu, právo, pořádek a samozřejmě nádavkem prosperitu – a jen tak mimochodem i spravedlnost. Ovšem spravedlnost v tom jedině správném výkladu.“ Miloš Zeman pro Mladý svět, 1990, s. 7[60]

V roce 1992 se Zeman stal předsedou městské stranické organizace ČSSD v Praze a o rok později i předsedou celé strany. Ve funkci předsedy ČSSD působil až do roku 2001. Této politické straně s dlouholetou tradicí, která však krátce po sametové revoluci byla jen jedním z mnoha politických subjektů, dopomohl Zeman během několika let nejprve k pozici nejsilnější opoziční strany a nakonec i k vítězství ve volbách do Poslanecké sněmovny.

Předseda Poslanecké sněmovny Poslancem se znovu stal až po volbách do české Poslanecké sněmovny v roce 1996. Během předvolební kampaně projížděl republikou v autobuse Zemák, což byl nápad jeho přítele Miroslava Šloufa. ČSSD pod Zemanovým vedením dosáhla ve volbách historického úspěchu. Při volbách do České národní rady v roce 1992 strana získala pouhých 6,53 %, o čtyři roky později jí zisk 26,44 % vynesl druhé místo a ČSSD tak za vítěznou ODS zaostala o pouhá tři procenta. To znemožnilo tehdejšímu předsedovi občanských demokratů Václavu Klausovi sestavit většinovou vládu. Za toleranci menšinové vlády získal křeslo předsedy Poslanecké sněmovny, které zaujímal až do předčasných voleb v roce 1998.

Dne 14. září 1997 (60. výročí úmrtí T. G. Masaryka) obdržel v Rudolfinu „Čestnou medaili T. G. Masaryka“ Masarykova demokratického hnutí, spolu s Petrem Pithartem a Václavem Klausem.

Předseda vlády České republiky Podrobnější informace naleznete v článku Vláda Miloše Zemana. 22. července 1998 se po vítězných volbách stal českým premiérem, kterým byl pak po celé volební období až do 12. července 2002. Jeho jednobarevná menšinová vláda byla tolerována ze strany ODS na základě tzv. opoziční smlouvy. Zároveň ve volebním období 1998–2002 zasedal jako poslanec v Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky.

Miloš Zeman a Vladimir Putin (2002) Již v průběhu funkčního období oznámil Zeman, že v roce 2001 nebude obhajovat pozici předsedy ČSSD, a toto místo přenechal Vladimíru Špidlovi, který po dalších vítězných volbách ČSSD převzal po něm i funkci premiéra. Zeman se poté stáhl do politického ústraní a tvrdil, že politiku nadobro opouští, ačkoliv média i část politické scény předpovídaly jeho budoucí návrat.

V roce 2001 Zemanova vláda rozhodla o zahájení privatizace majoritního státního podílu ve společnosti Unipetrol. Parametry privatizace představovaly nejvyšší cena a strategický zájem.[61] I když mezirezortní privatizační komise doporučila jako vítěze britskou společnost Rotch Energy, která nabídla 444 miliónů eur (tehdy asi 14,5 miliardy Kč), vláda v prosinci 2001 rozhodla o prodeji společnosti Agrofert, za 361 miliónů eur (tehdy asi 11,7 miliardy Kč). Agrofert však nezaplatil a požádal o ukončení privatizační smlouvy, v listopadu 2002 tak Špidlova vláda rozhodla o vyhlášení nové soutěže.[62] Agrofert následně uzavřel kontrakt s PKN Orlen, podle kterého měl Andrej Babiš společnosti dopomoci k získání Unipetrolu výměnou za výhodně koupené podíly v jeho dceřiných chemičkách a rafinériích.[63][64] PKN Orlen Unipetrol za 14,7 miliard získal, nicméně ze smlouvy s Babišem jednostranně odstoupil a odmítl zaplatit smluvní pokutu.[65][66] Babiš následně podal čtyři trestní oznámení, z nichž soud vyhověl pouze jednomu.[67][68] Zeman při představování volebního programu SPOZ 15. listopadu 2011[69] na tiskové konferenci k tomuto poznamenal: „Pokud jde o pana Babiše, byl jsem přímým účastníkem podpisu dohody s ním při privatizaci Unipetrolu a konstatuji, že pan Babiš tuto podepsanou dohodu nedodržel. To je pro mě dostatečný důkaz nevěrohodnosti pana Babiše. Nehledě na jistá další podezření, která se, doufám, časem prošetří.“[70][71][72]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Návraty do politiky Brzy se Zeman o návrat do politiky skutečně pokusil, když na základě svého vítězství ve vnitrostranickém referendu v roce 2003 kandidoval na funkci prezidenta České republiky. Při volbě prezidenta dne 24. ledna 2003 však neuspěl, byl vyřazen již v prvním kole. V tajné volbě prohrál v souboji s bývalým předsedou ODS Václavem Klausem a senátorkou Jaroslavou Moserovou. Překvapivě nízký počet hlasů dokazoval, že ho nevolili ani někteří zástupci ČSSD.[73]

Po tomto fiasku se stáhl a politické dění již pouze příležitostně glosoval. Přesto nadále ovlivňoval politickou scénu zejména prostřednictvím svých stále četných příznivců v ČSSD, např. Zdeňka Škromacha. Ostře kritizoval působení jak Vladimíra Špidly (ačkoliv jej původně doporučil jako svého následovníka), tak jeho nástupce Stanislava Grosse, kterého považoval za hlavního viníka svého neúspěchu při prezidentské kandidatuře.

Smír uzavřel až s dalším předsedou ČSSD, Jiřím Paroubkem, a to přesto, že právě Paroubek v minulosti dlouhodobě patřil mezi Zemanovy ostré názorové oponenty. Vztahy mezi ním a Paroubkem však výrazně ochladly po volbách v roce 2006, kdy se Zeman s Paroubkem zásadně rozešli v názorech na nejvhodnější strategii povolebního vyjednávání, zkomplikovaného patovou situací v Poslanecké sněmovně.

Rozloučení s Václavem Havlem ve Vladislavském sále 21. prosince 2011 Spory Miloše Zemana s Jiřím Paroubkem se vyhrotily v únoru 2007, kdy Paroubek Zemana obvinil, že v roce 1997 uzavřel nevýhodnou mandátní smlouvu s advokátem Zdeňkem Altnerem. Předmětem smlouvy bylo zastupování ČSSD ve sporu s Ministerstvem financí o vlastnictví Lidového domu, sídla ČSSD. Altner spor sice v roce 2000 vyhrál, ale později tvrdil, že mu ČSSD neuhradila odměnu sjednanou ve smlouvě. Úroky z údajně nezaplacené odměny mezitím narostly natolik, že svou výší začaly ohrožovat existenci ČSSD jako takové, neboť pravomocné uznání nároku soudem by nejspíše vedlo ke konkursu a následnému pravděpodobnému zániku ČSSD. Konflikt mezi Jiřím Paroubkem a Milošem Zemanem vyvrcholil poté, co na Miloše Zemana podal v souvislosti s touto kauzou trestní oznámení Jaroslav Novák, známý pod přezdívkou Večerníček. Miloš Zeman to označil za skrytou aktivitu Jiřího Paroubka a 21. března 2007 vystoupil z ČSSD.

Dalším náznakem návratu Miloše Zemana do politiky bylo otevření pražské kanceláře jeho příznivci.[74] Jeden z iniciátorů – Miroslav Šlouf – otevřeně řekl, že cílem této akce je, aby byl Miloš Zeman zvolen prezidentem České republiky. Jiní představitelé ČSSD to však nepovažovali za reálné.[75] Následně vedle sdružení vznikla také Strana Práv Občanů ZEMANOVCI, za kterou ohlásil kandidaturu v parlamentních volbách jako lídr v Ústeckém kraji a jejíž významným sponzorem je český zástupce ruské ropné společnosti Lukoil.[76] Po volbách do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2010, ve kterých ZEMANOVCI nepřesáhli 5 %, které jsou nutné pro vstup do poslanecké sněmovny, oznámil svou rezignaci na post předsedy strany. Do budoucna přislíbil straně svou podporu v dalších kampaních jako například ve volbách do zastupitelstev obcí 2010.[77] Dne 13. listopadu 2010 byl zvolen čestným předsedou SPO.

Miloš Zeman v prezidentské předvolební kampani (leden 2013) Prezidentské volby 2013 Podrobnější informace naleznete v článku Volba prezidenta České republiky 2013. V roce 2012 oznámil, že bude kandidovat, s podporou Strany Práv Občanů, v prezidentské volbě konané v roce 2013.[78] Koncem června 2012 nasbíral potřebných 50 000 podpisů občanů podporujících jeho kandidaturu.[79]

V 1. kole prezidentských voleb, které se konaly v termínech 11. a 12. ledna 2013 se Miloš Zeman umístil na prvním místě s počtem 24,21 % hlasů. Do druhého kola postoupil společně s Karlem Schwarzenbergem. Ve druhém kole, které se konalo 25. a 26. ledna 2013, získal 54,8 % hlasů a stal se novým zvoleným prezidentem České republiky. Zvítězil ve všech krajích kromě hlavního města Prahy.[80]

Podle zmínek v českém tisku respektive jeho onlinových vydáních[81] byl zvolený prezident Zeman v zahraničních médiích po volbě označován za politika neomaleného stylu s populistickým akcentem. Taková byla dne 26. ledna 2013 vyjádření francouzského deníku Le Monde,[82] podobně také německých novin Die Welt a rakouského deníku Kurier, kde byl Zeman označen za „levicového populistu“,[83][84] stejně jako ve vysílání BBC.[85] Britský server The Telegraph uvedl, že Zemanovu prezidentskou kampaň financovala ruská společnost Lukoil.[86]

Nejvyšší správní soud obdržel po prezidentské volbě velký počet návrhů na jejich neplatnost. Ve své zprávě konstatoval, že Miloš Zeman a jeho volební tým jednali protizákonně tím, že se dopustili několika nepravdivých tvrzení a lží na adresu svého protikandidáta Karla Schwarzenberga.[87] Zeman obvinil Schwarzenberga, že vyhnal učitelku ze svého zámku v Čimelicích, což dotyčná sama popřela.[88] „Když jste restituoval zámek v Čimelicích, bylo tam učiliště pro zdravotně postižené děti. Tomuto učilišti jste nasadil takové nájemné, že se muselo vystěhovat. Zadruhé, Táňa Bílá, učitelka na učilišti, přišla o služební byt a musela k příbuzným. Je toto ochrana slabých a chudých?“[89] Dále podle Zemana předseda sudetoněmeckého Landsmannschaftu Bernd Posselt veřejně podpořil Karla Schwarzenberga v listu Süddeutsche Zeitung „s nadějí, že se obnoví či rozšíří spolupráce s tímto krajanským sdružením“. Od tohoto výroku se distancovaly Britské listy, na kterých údajně Zeman tuto informaci získal, i Posselt sám.[90] A na oficiálních stránkách Zemanovy kampaně byl uveden výrok, opřený údajně o článek Adama B. Bartoše, že ministr zahraničí „Cíleně zamlčel, že i jeho rodiče měli kolem sebe samé nacisty a že dokonce v rodovém sídle, kde pobývá jeho manželka Therese, dosud visí obrazy s hákovými kříži a hajlujícími lidmi.“[91] Zeman se za výroky omluvil. Nejvyšší správní soud dospěl k závěru, „že v průběhu volební kampaně došlo k nezákonnostem schopným ovlivnit volební výsledek, avšak nikoliv tak intenzivním způsobem, který by mohl konečný výsledek změnit.“[92]

První mandát prezidenta České republiky

Miloš Zeman s chotí v den prezidentské inaugurace (8. března 2013) V 10 hodin a 17 minut v pátek 8. března 2013 složil Miloš Zeman prezidentský slib a stal se tak třetím prezidentem České republiky. Z tohoto titulu mu přísluší řádové insignie dvou nejvyšších státních vyznamenání, Řádu Bílého lva a Řádu Tomáše Garrigua Masaryka.[93]

Domácí politická scéna Úřad hlavy státu chtěl Zeman podle svého inauguračního projevu využít pro roli prostředníka vyjednávání. „Nabízím prezidentský úřad jako neutrální pole pro dialog všech parlamentních stran, ale i dalších významných společenských organizací, ať už jsou to odbory, zaměstnavatelské svazy a další instituce. Jako prezident, který není přímo ani nepřímo spojen s žádnou parlamentní stranou, nabízím, budou-li si to zúčastněné strany přát, roli prostředníka a roli moderátora, ale v žádném případě nikoli roli soudce, protože tato role prezidentu republiky evidentně nepřísluší.“[94]

25. června 2013, několik dní poté, co podala demisi vláda Petra Nečase, pověřil prezident Zeman sestavením nové vlády Jiřího Rusnoka. Nevyslyšel tak požadavek vládní koalice, která krátce před jmenováním přišla s tím, že v dolní komoře drží potřebnou většinu 101 hlasů a na premiérský post prosazuje Miroslavu Němcovou.[95][96] Jmenování nové vlády následně kritizovali místopředseda Evropského parlamentu Othmar Karas a šéf tamního zahraničního výboru Elmar Brok, kteří požadovali, aby Evropská unie „rychle prověřila“, zda vznik vlády v ČR neodporuje unijním hodnotám. Prezident Zeman na to reagoval s tím, že by se měli nejprve seznámit s českou ústavou a dodal, že Ústava ČR jasně říká, že „prezident republiky jmenuje předsedu vlády, aniž by stanovila podmínku, že tuto vládu musí předem schválit sněmovna“.[97]

Miloš Zeman s Miroslavou Němcovou při vzpomínkové akci k výročí Pražského povstání (5. května 2013) Před hlasováním o důvěře Rusnokově vládě 7. srpna opustili poslanci Tomáš Úlehla, Jan Florián a Karolína Peake sněmovnu. Vládě důvěra vyslovena nebyla, absencí výše zmíněných poslanců však koalice přišla o většinu 101 hlasů, a tak de facto zanikla.[98] Rusnok předal Zemanovi demisi vlády dne 13. srpna, prezident pak jeho vládu pověřil pokračováním ve výkonu funkce v demisi až do složení vlády nové.[99] 28. srpna 2013 prezident Zeman podepsal rozpuštění sněmovny a vyhlásil termín předčasných voleb na 25. a 26. října 2013. V těchto volbách zvítězila Česká strana sociálně demokratická před hnutím ANO 2011. Do Poslanecké sněmovny zasedli také poslanci Komunistické strany Čech a Moravy, hnutí TOP 09, Občanské demokratické strany, hnutí Úsvit přímé demokracie Tomia Okamury a Křesťanské a demokratické unie – Československé strany lidové.

Po předčasných volbách si na den 26. října 2013 do zámku Lány pozval vedení ČSSD (Haška, Tejce, Škromacha), přitom řádně zvolený a úřadující předseda strany Bohuslav Sobotka pozván nebyl.[100] Hašek i další účastníci několikrát v médiích popřeli, že by se schůzka konala,[101] ale nakonec pod mediálním tlakem schůzku potvrdili, což vedlo k jejich rezignacím na vrcholné stranické funkce.[102] Zeman poté prohlásil, že považuje za komické utajovat jakoukoliv schůzku a současně odmítl názor, že by šlo o pokus o převrat ve vedení ČSSD.[103]

V pátek 27. února 2015 uctil památku obětí střelby v Uherském Brodě.[104]

Na výročí sametové revoluce dne 17. listopadu 2015 vystoupil s projevem na demonstraci pořádané hnutím Blok proti islámu se svým projevem, ve kterém mimo jiné zdůraznil, že „Když se ptám, co způsobuje migraci, pak vím, že velká většina těchto ilegálních migrantů jsou mladí, dobře živení, muži. A já se ptám, proč tito muži nebojují za svobodu své země proti Islámskému státu. A pokud přicházejí ze zemí, kde se nebojuje, ptám se, proč nepracují pro svoji vlast a pro její zvelebení, aby jejich země překonala dosavadní zaostalost“.[105] Za svůj výstup byl kritizován premiérem Sobotkou, ministrem pro lidská práva Dienstbierem a lidoveckými europoslanci, podle nichž podporuje fašizující hnutí.[106][107] Předmětem kritiky se stala zejména skutečnost, že prezident stál na pódiu vedle Martina Konvičky, jenž byl druhý den obviněn z šíření nenávisti. Později prezident uvedl, že v době konání mítinku Martina Konvičku a jeho názory neznal a vyloučil, že by v budoucnu přijal jakékoli pozvánky na mítinky Bloku proti islámu.[108][109] Nicméně v rozhovoru z června 2015 prezident vyjadřoval podporu Martinu Konvičkovi a jeho názorům, tudíž Martina Konvičku a jeho názory znal před 17. listopadem 2015.[110][111][112]

Senát 3. března 2016 těsnou většinou přijal usnesení, v němž nabádal prezidenta, že by měl být ve svých vyjádřeních zdrženlivý, neměl by ohrožovat a poškozovat vážnost jiných ústavních orgánů a rozdělovat společnost. Důvodem byly Zemanovy výroky proti sankcím Evropské unie vůči Rusku za jeho anexi Krymu, nejmenování některých kandidátů na profesory, účast na demonstraci extremistického Bloku proti islámu nebo výroky na adresu premiéra včetně příměru s kalašnikovem.[113]

Dne 4. května 2017 nechal Miloš Zeman na Pražském hradě připravit sál na akt podání demise předsedy vlády do rukou prezidenta. Předseda vlády Bohuslav Sobotka však přišel o probíhající vládní krizi diskutovat, nikoli podat demisi. Prezident tento fakt ignoroval, pronesl připravenou řeč a během proslovu Bohuslava Sobotky odešel ze sálu.[114]

Dne 9. května 2017 předseda Senátu Milan Štěch prohlásil, že pokud prezident Zeman do týdne neodvolá ministra financí a šéfa ANO Andreje Babiše, je Senát připraven podat na prezidenta ústavní žalobu. Prezidentův mluvčí Jiří Ovčáček v reakci na to uvedl, že „vyhrožování prezidentu republiky je v demokratické společnosti nepřijatelné a neakceptovatelné.“[115]

Zahraniční politika

Miloš Zeman na návštěvě Senátu Polska (květen 2013) Stran zahraniční politiky Zeman nejednou uvedl, že hodlá prosazovat tzv. „zahraniční politiku všech azimutů“ po vzoru Charlese de Gaulla; upřesnil, že pod tímto rozumí stoupence evropské spolupráce i spolupráce se Spojenými státy americkými, což podle něj neznamená nic jiného než to, že „při zachování všech spojeneckých závazků je zapotřebí udržovat přátelské a zejména ekonomické styky prakticky se všemi zeměmi.“ „Minimálně se všemi velkými zeměmi,“ ovšem při „zachování všech spojeneckých závazků, které máme jak v rámci NATO, tak v rámci Evropské unie.“[116]

Ve funkci dne 3. dubna 2013 ratifikoval dodatek Lisabonské smlouvy, který umožňuje vznik záchranného fondu (tzv. Eurovalu) na pomoc ohroženým ekonomikám eurozóny.[117] Současně na Pražském hradě nechal vztyčit vlajku Evropské unie. Oběma aktům v minulosti bránil předchozí prezident Václav Klaus. Vlajka EU tím nad sídlem prezidenta zavlála poprvé od vstupu Česka do Unie v roce 2004.[118]

V říjnu 2014 vykonal státní návštěvu Čínské lidové republiky.[119] Během této návštěvy se spolu s majitelem společnosti PPF Petrem Kellnerem setkal s čínským prezidentem Si Ťin-pchingem.[120] Poskytl rozhovor čínské státní televizi, při kterém mimo jiné propagoval postavu českého krtečka.[121] V rozhovoru řekl, že není možné zasahovat do vnitřních záležitostí jakéhokoliv státu.[122] „Neučíme vás tržní ekonomiku ani lidská práva, naopak se od vás chceme učit,“ řekl Zeman.[123] „Jsem v Číně, abych se naučil, jak urychlit ekonomický růst nebo stabilizovat společnost.“[124] Setkal se také s představiteli čínské občanské společnosti, s nimiž otevřel otázku lidských práv v zemi.[125] Do České republiky se vrátil soukromým letadlem pronajatým finanční skupinou PPF, za což sklidil od politiků kritiku. Jako důvod uvedl, že se snažil stihnout oslavy 28. října, konkrétně dekorování nových generálů. Přiletěl tak do ČR o dvě hodiny dříve, vládní letadlo totiž muselo kvůli tankování přistát v mongolském Ulánbátaru.

Zeman a americký prezident Barack Obama v New Yorku 29. září 2015

Zeman vítá na Pražském hradě izraelského prezidenta Re'uvena Rivlina (říjen 2015) Dne 27. ledna 2015 vystoupil na mezinárodním fóru „Let My People Live!“ konaném na Pražském hradě s projevem, ve kterém přirovnal Islámský stát k nacistickému Německu a vyzval k ozbrojené mezinárodní akci proti němu. Za to sklidil kritiku od ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka, který eventuální vojenské tažení označil za „křížovou výpravu“. Zeman naopak Zaorálkova slova označil za politiku appeasementu a rozhodl se mu při nejbližší příležitosti věnovat symbolický Chamberlainův deštník.[126]

Během státní návštěvy Jordánska 11. února vyjádřil český zájem o účast na rozvoji jordánské jaderné energetiky.[127][128] O den později při státní návštěvě Spojených arabských emirátů otevřel nové sídlo českého velvyslanectví v Abú Zabí.[129]

Dne 1. března téhož roku prezident odletěl na pracovní návštěvu Spojených států, kde jako historicky první evropský státník vystoupil na konferenci lobistické skupiny Americko-izraelský výbor pro veřejné záležitosti (AIPAC). Při této příležitosti přednesl projev, v němž se vyslovil pro rozhodnou mezinárodní akci proti islámskému terorismu s mandátem Rady bezpečnosti OSN.[130] Publikum jeho projev několikrát přerušilo potleskem ve stoje.[131] Na konferenci se také setkal s premiérem Izraele Benjaminem Netanjahuem[132] a zástupci Sněmovny reprezentantů Spojených států amerických.[133]

Na Den vítězství 9. května navštívil Moskvu kde se setkal s ruským prezidentem Vladimirem Putinem a ministrem zahraničí Sergejem Lavrovem.[134] Za to byl kritizován pravicovou opozicí. Zeman prohlásil: „Já tam nejedu kvůli přehlídce techniky, já tam jedu, abych vyjádřil úctu těm padlým 150 tisícům vojáků ... jako výrazu vděčnosti za to, že v této zemi nemusíme mluvit německy, pokud bychom byli poslušní kolaboranti árijského původu.”[135] Vladimir Putin Zemanovi slíbil pomoc při vymáhání několikamiliardových pohledávek českých firem v Rusku.[136]

11. května se v Praze setkal s vietnamským prezidentem Trương Tấn Sangem. O den později přijal na Pražském hradě prezidenta autonomního Iráckého Kurdistánu Masúda Bárzáního, kterému poděkoval za kurdský boj proti Islámskému státu.[137]

Dne 3. září 2015 se Zeman zúčastnil vojenské přehlídky v Pekingu u příležitosti 70. výročí konce druhé světové války v Tichomoří.[138]

V únoru 2016 v diskusi s občany v Kornaticích na Rokycansku přiznal výši výkupného, které stát vyplatil za dvě české dívky unesené v Balúčistánu, což kritizoval mimo jiné expert na terorismus a vyjednávání s únosci prof. Adam Dolník jako „strašně nebezpečné“, neboť tím „stát vytváří očekávání únosců, kolik tak mohou dostat peněz za občana toho daného státu, pokud ten člověk bude unesen“.[139]

Na Velikonoční pondělí 28. března 2016 na pozvání Miloše Zemana přiletěl na státní návštěvu České republiky čínský prezident Si Ťin-pching.[140] Při této třídenní návštěvě[141] bylo podepsáno 30 obchodních dohod za téměř 300 miliard Kč, částka zahrnuje velmi rozdílné transakce, z nichž některé jsou teprve v zárodečné fázi.[142] Čínský prezident vyjádřil spokojenost slovy „Cítím se tu jako doma“, pochvalně se také vyjádřil o české historii a krajině.[143]

13. října přijel Miloš Zeman spolu s Václavem Klausem a jejich doprovodem se zpožděním na státní pohřeb bývalého slovenského prezidenta Michala Kováče a na samotný obřad už nebyli vpuštěni, ale účastnili se až pozdějších částí pohřbu. Mluvčí prezidenta Jiří Ovčáček označil za důvod zpoždění špatné počasí a chybu letových dispečerů.[144] Tyto důvody byly vyvráceny a 22. října se Ovčáček za svá slova adresovaná letovým dispečerům omluvil.[145][146][147]

Dne 18. října 2016 byl Miloš Zeman jedním ze signatářů „Prohlášení čtyř nejvyšších ústavních činitelů“ o územní celistvosti Čínské lidové republiky v souvislosti s návštěvou dalajlámy v Česku.[148] Toto prohlášení bylo kritizováno mnohými politiky, novináři i veřejností. Některé vysoké školy a univerzity na protest proti prohlášení vyvěsily tibetské vlajky.[149]

V prosinci 2016 kancelář prezidenta informovala o pozvání od dezignovaného amerického prezidenta Donalda Trumpa, nemuselo se však jednat o oficiální pozvánku. Později nový velvyslanec v USA Hynek Kmoníček informoval o odložení schůzky. Miloš Zeman prohlásil, že od prezidenta Trumpa dostal dopis s omluvou za posunutí termínu schůzky.[150] Dne 16. června 2017 přijala Miloše Zemana i s manželkou a dcerou britská královna Alžběta II.[151]

V listopadu 2017, závěrem jeho pětidenní státní návštěvy v Rusku, obdržel prezident Zeman čestný doktorát od Uralské federální univerzity, jednoho z největších ruských vysokoškolských a výzkumných pracovišť – titul prezidentovi udělila Vysoká škola ekonomiky a managementu, která je jednou z hlavních univerzitních institucí; rektor mu při této příležitosti poděkoval za jeho „neocenitelný přínos k rozvoji přátelského vztahů a vzájemně prospěšné spolupráce mezi Českou republikou a Ruskou federací.“[152][153]

Jmenování Kroky Miloše Zemana při jmenování členů Ústavního soudu a České národní banky byly odbornou veřejností hodnoceny kladně.[154] Jmenování první instituce Zeman konzultoval s jejím tehdejším předsedou Pavlem Rychetským, u výběru druhé přihlédl k radám Jiřího Rusnoka. „Jeho nominace členů bankovní rady ČNB nesou punc dílny Jiřího Rusnoka, ale odborně ani politicky nejsou zpochybnitelné,“ komentoval výběr kandidátů vedoucí analytik UniCredit Bank Pavel Sobíšek.[155] Jako ústavního soudce Zeman navrhl i Vojtěcha Šimíčka, kterého při schvalování v Senátu ocenil i pro jeho kritická vyjádření: „Kromě toho bych chtěl ocenit jeho (Šimíčkovu) odvahu, kdy v době, když jsem již byl zvolen prezidentem, kritizoval některé aspekty mé volební kampaně.“[156] Senát neschválil prezidentovy návrhy jmenovat ústavními soudci Jana Sváčka, Jiřího Nykodýma a Miroslava Výborného.[157] Poslední dva se jako dosavadní ústavní soudci podíleli na zamítnutí návrhu ČSSD na zrušení zákona o církevních restitucích, což bylo často zmiňováno jako důvod jejich nízké podpory v Senátu.[158]

Již v březnu 2013 započal spor mezi Zemanem a ministrem zahraničí Karlem Schwarzenbergem o post velvyslance na Slovensku. Zeman prohlásil, že by na tomto postu rád viděl bývalou první dámu Livii Klausovou,[159] která ho podporovala během jeho prezidentské kampaně.[160] V dubnu 2013 Zeman řekl, že případně obejde ministerstvo zahraničí a prosadí Klausovou přímo při jednání s premiérem.[161] To však nakonec neučinil. Jmenování Klausové velvyslankyní schválila až Rusnokova vláda 31. července 2013 v tajném hlasování, a to i přesto, že sám Rusnok tvrdil, že jeho vláda bez důvěry tento krok neuskuteční.[162]

V květnu 2013 prohlásil, že odmítá jmenovat literárního historika a kritika Martina C. Putnu profesorem, i přesto, že byl navržen Karlovou univerzitou a splnil podmínky profesury. Zeman své rozhodnutí odmítl zdůvodnit, údajně z důvodu možného ponížení Putny.[163] Média následně spekulovala, že důvodem mohla být častá kritika Putny na osobu Zemana,[164][165][166] to však sám Zeman odmítl.[167] Putna nakonec profesorem jmenován byl, jmenovací titul ale nepřevzal od Zemana, nýbrž od ministra školství Petra Fialy.[168] Fiala a Zeman se pak dohodli na tom, že ministerstvo připraví novelu vysokoškolského zákona, podle které bude profesory jmenovat ministr školství. Novela vysokoškolského zákona schválená Poslaneckou sněmovnou v lednu 2016 nicméně jmenování profesorů prezidentem zachovala.[169]

V lednu 2014 Miloš Zeman oznámil své kandidáty na post ombudsmana, který se po rezignaci Pavla Varvařovského nedlouho předtím uvolnil. Zeman navrhl Stanislava Křečka a Pavla Zářeckého. Druhý jmenovaný později nominaci z rodinných důvodů odmítl. Senát hlasy 37 svých členů potom Poslanecké sněmovně navrhl jako svoji kandidátku Annu Šabatovou.[170] V prvním kole volby 13. února 2014 získala více hlasů Šabatová, nicméně se jí nepodařilo přesvědčit většinu hlasujících nutnou ke zvolení.[171] O den později se konalo druhé kolo, ve kterém již Šabatová získala 85 hlasů od 168 přítomných poslanců a byla zvolena veřejnou ochránkyní práv.[172] Stanislav Křeček se následně stal jejím zástupcem.

Dne 5. května 2015 odmítl podepsat jmenování tří nových profesorů, dosavadních docentů Jiřího Fajta, Ivana Ošťádala a Jana Eichlera. Jako odůvodnění uvedl tiskový mluvčí prezidenta Ovčáček v případě Fajta zprávu, podle které Národní galerie, jíž je Fajt ředitelem, údajně navrhovala, aby víc než milion korun z několikamilionového sponzorského daru Komerční banky sloužil jako příspěvek k tabulkovému platu. V případě docenta Eichlera bylo jako důvod uvedeno působení v propagandistickém aparátu Československé lidové armády a v případě Ošťádala předlistopadové kontakty na StB. Rektor Univerzity Karlovy Tomáš Zima označil tento krok za znevážení akademické obce univerzity a nepřijatelný zásah do principů akademických svobod. Česká konference rektorů vysokých škol předeslala, že se ceremoniálu předávání dekretů nezúčastní, hned následující den ho však ministr školství Marcel Chládek zrušil.[173]

Univerzita Karlova a Vysoká škola ekonomická, společně se třemi kandidáty na profesory, které Zeman odmítl jmenovat, podaly na prezidenta správní žalobu, neboť podle jejich názoru zákon o vysokých školách nepřipouští možnost nepodepsat jmenovací dekret. Navrhly Městskému soudu v Praze, aby Miloši Zemanovi jmenování profesorů uložil.[174][175] Jan Eichler žalobu stáhl. Soud v listopadu 2016 návrhu nevyhověl, Fajt a Ošťádal se ale hodlají dovolat k Nejvyššímu správnímu soudu.[176]

Vetování zákonů Podrobnější informace naleznete v článku Seznam prezidentských vet Miloše Zemana. Ohledně prezidentského veta se Zeman vyjádřil, že by parlamentu návrhy zákonů vracel pouze tehdy, kdyby se jednalo o „legislativní zmetky“. První veto během 7. volebního období Poslanecké sněmovny uplatnil na navrhovaný zákon o státní službě. V srpnu 2014, kdy vláda návrh připravila, Zeman tento zákon zkritizoval a politické náměstky, se kterými tento zákon počítá, označil za „budižkničemy“. V září ve Sněmovně předeslal, že pokud vláda politické náměstky ze zákona neodstraní, zákon nechá vetovat, a jestli Sněmovna jeho veto přehlasuje, podá stížnost na Ústavní soud. V říjnu Zeman zákon skutečně vetoval, brzy poté Sněmovna jeho veto přehlasovala. 7. listopadu podal prezident Zeman k Ústavnímu soudu návrh na zrušení zákona o státní službě.[177] Soud však 30. června 2015 zrušil jen jedno jeho ustanovení, jinak návrh zamítl a zákon ponechal v platnosti.[178] Zeman rovněž vetoval například zákon o střetu zájmů (tehdy mediálně nazývaný „lex Babiš“) a zákon o ochraně přírody a krajiny.

Milosti a amnestie Ve svém poinauguračním prohlášení, předneseném na Hradčanském náměstí vedle sochy T. G. Masaryka, stran prezidentské milosti prohlásil: „(...) i v Ústavě ČR existují zbytečné monarchistické prvky, jako je například právo prezidenta ČR udělovat amnestii nebo milosti. Sám za sebe se těchto práv dobrovolně vzdávám a přál bych si, aby byla změněna Ústava takovým způsobem, aby jakýkoli můj nástupce nemohl institut amnestie nebo milosti jakýmkoli způsobem zneužít. A to je jeden z mých závazků mé prezidentské funkce.“[179] Svoji pravomoc provádět řízení o žádostech o milost a zamítat žádosti převedl v listopadu 2013 na ministerstvo spravedlnosti, sobě ponechal výjimku posouzení „žádostí osob trpících závažnou chorobou nebo nevyléčitelnou chorobou bezprostředně ohrožující život, pokud nebudou soudem shledány podmínky pro užití ustanovení § 327 odst. 4 trestního řádu.“[180] De facto tak prezident bude určovat případ od případu, kdy rozhodne sám a kdy bude rozhodovat ministerstvo.[181]

Zeman během svého prezidentství udělil oproti svým předchůdcům milostí méně. První milost dostal v únoru 2016 muž odsouzený na tři roky za méně závažnou majetkovou trestnou činnost, kterého podmíněně propustili do nemocničního ošetřování. Druhému omilostněnému prominul v květnu téhož roku zbytek jednoho trestu a tři celé tresty odnětí svobody v celkové výši zhruba 29 měsíců za maření výkonu úředního rozhodnutí a vykázání. U třetího zastavil září 2016 trestní stíhání. Na žádost papeže Františka nechal v listopadu 2016 propustit z vězení mladou ženu starající se o dítě. Žena odsouzená ze zpronevěry nesplňovala prezidentovu podmínku zdravotního stavu. Téhož měsíce Zeman omilostnil i ženu trestanou za podvod, zpronevěru a trestnou činnost. V prosinci se dočkal milosti muž trpící onkologických onemocněním, přestože se o něm mluvčí Ovčáček vyjádřil jako o „značném recidivistovi“. Sedmá milost se týkala muže odsouzeného za majetkové zločiny a nedovolené ozbrojování, který měl rakovinu.[182]

23. května 2017 udělil milost doživotně odsouzenému dvojnásobnému vrahovi Jiřímu Kajínkovi, přičemž tento záměr ohlásil již během své dubnové návštěvy Čáslavi. Při své návštěvě Blovic na Plzeňsku v únoru 2016 Miloš Zeman ještě milost pro Kajínka vylučoval. „Pan Kajínek dlouhodobě a vážně nemocný není, takže mu milost neudělím.“[183] Udělení milosti Zeman vysvětloval tím, že v případu existuje řada nejasností a že Kajínek vykonal už 23 let trestu.[184] Podle průzkumu agentury Median s amnestií zcela nebo spíše souhlasilo 54 % dotázaných.[185] Jako pohnutku prezidenta uvedlo 39 % dotazovaných snahu o zvýšení popularity, 34 % víru prezidenta v jeho nevinu, 29 % dotazovaných si potom myslelo, že tím chce prezident odlákat pozornost od svého působení v rámci tehdy probíhající vládní krize.[186]

Státní vyznamenání Zeman by chtěl rozšířit počet udělovaných státních vyznamenání, protože věří, „že mnoho lidí, kteří svojí celoživotní prací přispěli k rozvoji ČR, si takové ocenění zaslouží.“[187]

Dne 21. října 2016 přinesla média informaci, že prezident republiky odmítl udělit Řád T. G. Masaryka Jiřímu Bradymu. Důvodem pro odmítnutí vyznamenání měla být schůzka ministra kultury ČR Daniela Hermana, Bradyho příbuzného, s dalajlámou. V důsledku toho někteří čeští politici odmítli svou účast na slavnostním ceremoniálu předávání státních vyznamenání 28. října 2016.

Po ceremoniálu Zeman obvinil amerického velvyslance Andrewa Schapira, že se „jako téměř jediný z velvyslanců“ neúčastnil.[188][nedostupný zdroj] Shapirovu účast nicméně potvrdily televizní záběry i německý velvyslanec, který vedle něho seděl.[189] Zeman se za výrok omluvil.[190][nedostupný zdroj]

Návštěvy krajů

Při projevu na náměstí T. G. Masaryka v Táboře v rámci návštěvy Jihočeského kraje. Vlevo starosta Tábora Jiří Fišer, vpravo hejtman kraje Jiří Zimola (3. června 2015). Miloš Zeman během svého mandátu koná každý rok pravidelné třídenní návštěvy všech krajů (kromě Prahy), při kterých beseduje s občany. Jako závazek si vytkl navštívit všechny obce nad 5 000 obyvatel.[191] Některá místa tak navštívil jako vůbec první prezident.[192][193] Veškeré náklady na tyto cesty nesou kraje, někteří hejtmani proto navrhovali, aby se finančně podílela i Kancelář prezidenta republiky.[194]

Prezidentské volby 2018 9. března 2017 svým podporovatelům veřejně oznámil, že se o post hlavy státu bude ucházet znova i v dalším volebním období.[2] Pro volbu prezidenta 2018 zmínil, že se již nehodlá účastnit předvolebních debat s ostatními kandidáty, resp. osobně již nevést kampaň, a to prý po vzoru svého přítele, tehdejšího rakouského prezidenta Heinze Fischera, podle kterého za prezidenta, který kandidoval podruhé, mají mluvit jeho činy.[195] O slibu se nedá říci, že jej Zeman dodržel, jelikož využíval svých návštěv krajů pro propagaci, oslovoval voliče pomocí webu,[196] objevoval se na plakátech billboardů, na letácích roznášených do poštovních schránek,[197] v TV Barrandov i na webu Blesk.cz.[196]

Začátkem srpna 2017 sdělila jeho manželka Ivana, že už nasbíral potřebný počet podpisů.[198] V listopadu 2017 se díky podpoře 103 817 podpisů občanů, které ministerstvo vnitra započetlo na petici, stal jedním z devíti prezidentských kandidátů.[199] První kolo prezidentských voleb Zeman vyhrál se ziskem 38,56 % hlasů, a dostal se tak do druhého kola spolu s Jiřím Drahošem, který obdržel od voličů 26,6 % hlasů.[3]

Hned první den voleb byl poznamenán incidentem, kdy se na samotného Miloše Zemana ve volební místnosti v pražských Lužinách vrhla polonahá aktivistka skupiny Femen Andželina Diašová, která anglicky provolávala slova „Zeman Putin's slut“ („Zeman je Putinova děvka“), prezidentova ochranka ji zklidnila a prezidenta odvedla. Ten se do místnosti o pár minut později vrátil a spolu se svou manželkou odvolil.[200]

Projevy a názory Rozhovory V prosinci 2013 uvedl, že nenaváže na tradici prezidentských novoročních projevů, místo toho bude mít 26. prosince vánoční poselství ze zámku v Lánech. Chce tak navázat na zvyk z první republiky, kdy podobné projevy z období Vánoc měl Tomáš Garrigue Masaryk.[201]

Zeman se pravidelně vyjadřuje k aktuálnímu politickému dění. Od 23. června 2013 vysílal Český rozhlas jednou za čtvrt roku pořad Hovory z Lán, ve kterém s prezidentem hovořili Jan Pokorný a Petr Nováček. V listopadu 2014 v pořadu použil Miloš Zeman několik hrubých vulgarismů na adresu vlády a ruské punkové skupiny Pussy Riot (kauza Hovory z Lán). Za svůj projev sklidil ostrou kritiku od ostatních politiků a komentátorů, Rada pro rozhlasové a televizní vysílání obdržela několik stovek stížností na vysílaní Českého rozhlasu.[202] Pořad se už od té doby nevysílal, rozhovory s prezidentem začala od 4. ledna připravovat stanice Frekvence 1 pod názvem Prezidentský pressklub.[203] V březnu 2017 začal pravidelný čtvrteční diskuzní pořad s hlavou státu na televizní stanici TV Barrandov. Třiceti pětiminutový pořad nese název TÝDEN s prezidentem.[204]

4. ledna 2015 poprvé vystoupil v pořadu Prezidentský Pressklub na rádiu Frekvence 1. Při tomto vystoupení požadoval prezident Zeman odchod Řecka z Evropské měnové unie, do níž podle jeho informací vstoupilo pomocí zfalšování požadovaných statistických ukazatelů. Ve stejném rozhovoru také ostře zkritizoval pochodňové průvody zorganizované jako připomínka narození ukrajinského nacionalisty Stepana Bandery, kterého přirovnal k říšskému protektorovi Reinhardu Heydrichovi.[205]

Dne 8. února 2015 se Zeman v online rozhovoru pro Blesk TV vyjádřil ke kauze rodiny Michalákových. V rozhovoru přirovnal norskou sociální službu Barnevernet, jež děti odebrala, k nacistickému programu Lebensborn.

Dne 2. srpna 2015 se Zeman v online rozhovoru pro Blesk TV vyjádřil k uprchlické krizi, kdy vzkázal uprchlíkům na českém území, že je do Česka nikdo nezval. Uprchlíci podle něj musí respektovat pravidla této země. Zároveň je vyzval: „Pokud se vám to nelíbí, běžte pryč”. V této souvislosti označil podnikatele Zdeňka Bakalu za „velmi neúspěšného podnikatele“ a „lidskou hyenu“, jelikož jeho firma RPG Byty jedná s ministerstvem vnitra, aby běžence umístilo v bytech po hornících v Havířově za 200 milionů korun ročně.[206]

V prosinci 2015 Zeman ve svém vánočním poselství přivítal hospodářský růst České republiky a ocenil za něj i vládu. Zároveň s odkazem na exprezidenta Václava Havla prohlásil, že podle něj skončila tzv. „blbá nálada”. Zeman také v projevu odvysílaném ze zámku v Lánech znovu varoval před migrační vlnou. Uvedl, že „tahle země je naše a tahle země není a ani nemůže být pro všechny.“[207]

V lednu 2016 v rozhovoru pro Český rozhlas Plus uvedl, že migrační vlnu organizuje Muslimské bratrstvo, svůj názor opřel o informace od marockého ministra zahraničí Selahedína Mezuára, s nímž nedávno hovořil.[208] Zároveň kritizoval Sobotkovu vládu za to, že ČR nevyčerpá 35 miliard z evropských dotací, mluvil o laxnosti a neschopnosti.[209] V online rozhovoru pro Blesk TV kritizoval norskou sociální službu Barnevernet, která „v podstatě unáší děti a její činnost je gangsterismus nejhrubšího zrna“. Reagoval tak na kauzu, kdy byla české matce v Norsku odebrána dcera.[210] V pořadu Partie televize Prima mimo jiné uvedl, že má připravený návrh mezinárodní smlouvy, podle níž by děti s českým občanstvím byly v Norsku vydávány svým rodičům.[211]

Na přelomu března a dubna 2017 vzbudilo i mezinárodní pozornost jeho prohlášení pro Frekvenci 1, že mu zhruba před rokem hackeři z Alabamy na počítač v Lánech nainstalovali dětskou pornografii. Zprvu chtěla prezidentská kancelář nechat záležitost prošetřit Národním bezpečnostním úřadem, později od toho ustoupila.[212] Seznam Zprávy uvedly, že se k pornografii prezident pravděpodobně dostal omylem sám, bez zásahu hackerů.[213]

Domácí politika Miloš Zeman sám sebe označuje za „levicového politika“[214] a „tolerantního ateistu“.[215][216] V oblasti ekonomie se považuje za keynesiánce.[217] Vyslovil se proti církevním restitucím.[217]

Ještě v 90. letech byl hlasitým kritikem referenda. „Současně bych však chtěl varovat před obecně rozšířenou a dalo by se říci populistickou iluzí, která vychází z názoru, že hlas lidu je hlasem božím, a že to, co nespraví parlament, spraví občané.“ Zeman vyslovil názor, že velká část společnosti nemá takové rozumové schopnosti, aby porozuměla komplexnosti problému a nebyla tak odkázána jen na zjednodušené černobílé vidění světa. V této souvislosti odkázal na citát Cyrila Höschla: „Třetina obyvatel této země je slabá duchem. Každý sedmý občan je debilní nebo dementní nebo alkoholik. Zhruba polovina obyvatel této země má podprůměrný intelekt...“ Vyjádřil proto přání, „aby k referendu – pokud možno – nemuselo dojít.“[218]

Během svého prezidentského úřadu podporuje přímou demokracii v podobě většího uplatnění referend, zavedení určité podoby sociálního státu, podporuje zvláštní státní sociální podporu pro děti a důchodce, nebo progresivní daň z příjmů. Chce se také zasadit o zavedení povinného prokázání nabytí majetku včetně případné konfiskace nelegálně získaného majetku.[217] Vyslovil se pro změnu volebního zákona, která by u parlamentních voleb umožnila vybírat kandidáty z několika kandidátek zároveň, tzv. panašování.[219] Podporuje zavedení institutu referenda dle švýcarského modelu a odvolatelnost poslanců lidovým hlasováním.[220] Uvítal by transformaci Senátu z přímo volené komory na orgán tvořený reprezentacemi krajských zastupitelstev.[221]

K otázce přijetí eura je otevřený, chce ho přijmout, co nejdříve to bude možné,[222] ale reálnou šanci na zavedení eura v Česku vidí až po roce 2017.[223]

Podporuje již zavedené zvýšení základní sazby DPH, ale je zároveň pro to, aby byla opět snížena tzv. „snížená sazba“ na základní potraviny a léky. Také je proti zavedení školného na veřejných vysokých školách, ale podpořil by zavedení pokut pro neúspěšné studenty.[224] Odmítavý postoj zaujímá i ohledně legalizace měkkých i tvrdých drog na jiné než lékařské účely, naopak podporuje zrovnoprávnění homosexuálních párů s možností adopce dětí.[225]

Jako prezident podporuje dokončení vodního koridoru Dunaj-Odra-Labe.[226]

Evropská unie Zeman je zastáncem Evropské unie, ale je eurofederalistou, vystupuje tedy proti extrémnímu centralismu v EU. Souhlasil se vstupem Chorvatska do EU a v EU si dle vlastních slov dokáže v budoucnu představit i Srbsko a Rusko. Odmítavě jako o nové členské zemi EU naopak hovořil o Turecku.[223][227] Kritizoval také uznání Kosova samostatným státem, přičemž jej označil „za teroristickou diktaturu financovanou narkomafiemi“.[228] Společnou fiskální politiku považuje za potřebnou.[222]

V rozhovoru pro srbský deník Večernje novosti uvedl, že „uznání nezávislosti Kosova otevřelo Pandořinu skříňku a zahájilo nebezpečný proces překreslování hranic na celém světě”. Současného kosovského vicepremiéra Hashima Thaçiho, který v 90. letech stál v čele Kosovské osvobozenské armády a která na černém trhu údajně prodávala orgány svých zajatců, nazval válečným zločincem, Kosovo označil za „velmi podivný stát se silným vlivem narkomafií”, a dodal, že on osobně nezávislost Kosova nikdy neuznal.[229]

Zeman se postavil na stranu Polska ve sporu Polska s Evropskou unií. Při setkání s polským prezidentem Andrzejem Dudou v březnu 2016 Zeman prohlásil: „Polská vláda vzniklá ze svobodných voleb má plné právo uskutečňovat opatření, která jí dává mandát z těchto voleb. Neměla by být vystavena moralizující kritice Evropské unie, jež by se naopak měla konečně soustředit na svůj základní úkol a to je ochrana vnějších hranic.“[230]

Zahraniční vztahy Vztahy s USA Zeman odmítl jako nesmyslné přirovnávat průjezd amerického konvoje vracejícího se z vojenského cvičení NATO v Pobaltí k okupaci a prohlásil: „Zatímco v posledních měsících bojuji proti antiruským bláznům, tak k tomu v poslední době přibyl boj proti antiamerickým bláznům”.[231]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Vztahy s Ruskem

Setkání Zemana s Vladimirem Putinem u příležitosti Dne vítězství Poté co v srpnu 2014 Evropská unie zpřísnila protiruské sankce a sankce odsouhlasila i vláda premiéra Sobotky, Zeman prohlásil, že ČR by neměla přerušovat dobré obchodní vztahy s Ruskem.[232] V březnu 2015 Zeman komentoval protesty proti průjezdu amerického konvoje přes ČR: „Zatímco v posledních měsících bojuji proti antiruským bláznům, tak k tomu v poslední době přibyl boj proti antiamerickým bláznům”.[231]

Během září 2014 navštívil konferenci Dialog civilizací na Rhodu, kterou pořádal ruský oligarcha Vladimir Jakunin. Zeman ve svém projevu opět kritizoval sankce uvalené na Rusko, které podle něj „brání dialogu civilizací“.[233] Během projevu označil islámský stát za „rakovinu“, zatímco o válce na Ukrajině se vyjádřil jako o „chřipce“.[234]

Zeman v květnu 2015 potvrdil účast na slavnostní vojenské přehlídce v ruském hlavním městě Moskvě k 70. výročí konce druhé světové války. Za to byl kritizován pravicovou opozicí, KDU-ČSL jej vyzvala, aby si své rozhodnutí ještě rozmyslel. Poslankyně Miroslava Němcová navrhla, aby vláda cestu neproplatila, ta však nakonec proplacení nákladů na cestu schválí. Sám Zeman, který je jediným prezidentem ze zemí Evropské unie, který účast přislíbil, prohlásil v březnovém Prezidentském Pressklubu na rádiu Frekvence 1, že jeho cesta do Ruska bude „výrazem vděčnosti za to, že v této zemi nemusíme mluvit německy“. Do Ruska pojede proto, aby vyjádřil úctu 150 tisícům sovětských vojáků, kteří padli na československém území během osvobozování od nacistické okupace. Předeslal, že si nepodá ruku se severokorejským diktátorem Kim Čong-unem, který se měl oslav také zúčastnit, ale svou účast odvolal.[235] Zároveň ostře odsoudil výroky amerického velvyslance v České republice Andrewa Schapira, který jeho plánovanou účast na oslavě v Moskvě označil za „prekérní“ vzhledem k bojkotu události většinou evropských státníků, a vyjádřil se, že „po tomto prohlášení má Schapiro dveře na Hrad zavřené“.[236] Toto vyjádření zaznamenala a komentovala i četná zahraniční média.[237][238][239][240][241] Zatímco USA se postavily za Schapira, ruský ministr zahraničí Sergej Lavrov ocenil Zemanovu vlastní důstojnost a hrdost.[242] Zeman se nakonec rozhodl, že místo vojenské přehlídky se v Moskvě sejde k rozhovorům se slovenským premiérem Robertem Ficem, jednali mimo jiné o propojení řek Váh a Morava.[243] Zeman posléze spolu s Ficem a ostatními státníky položil 9. května věnec k památníku Neznámého vojína u moskevského Kremlu k uctění sovětských vojáků padlých v druhé světové válce.[244]

Americký list Washington Post označil Zemana za jeho proruské postoje jako „faktického mluvčího Kremlu“.[245] Vlivný senátor John McCain vyjádřil znepokojení ze Zemanova postoje k Rusku.[246] Dle diplomata Petra Koláře se Zeman „stal v podstatě velmi užitečným nástrojem ruské propagandy“.[247]

Počátkem června 2015 Zeman kritizoval revizionistický dokument ruské televize Rossija 1 o sovětské invazi do Československa v roce 1968, invazi označil za zločin a řekl, že „ruská televize lže a žádný jiný komentář, než že je to novinářská lež, se k tomu říci nedá.“[248]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Vztahy s Čínou Je pro otevřenější spolupráci s Čínou. V říjnu 2014 zde byl na státní návštěvě a prohlásil, že „respektuje územní integritu Číny, že neuznává tibetskou exilovou vládu“, za což si vysloužil kritiku od pravicových politiků.

Dne 3. září 2015 se Zeman zúčastnil vojenské přehlídky v Pekingu u příležitosti 70. výročí konce druhé světové války v Tichomoří.[249]

Zeman podporuje působení čínské společnosti CEFC China Energy Company Limited, která získala podíl v několika významných českých firmách. CEFC drží mimo jiné podíly ve firmách Lobkowicz Group, Travel Service, investovala ve skupinách Médea Group a Empresa Media či do realit a vlastní fotbalovou Slavii.[250] Část prezidentových oponentů nicméně uvádí, že i přes uvedené snahy vzrostl český export do Číny v porovnání s hodnotou vývozu do EU o 0,1 procentního bodu.[251]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Islám a Blízký východ Zeman způsobil diplomatický incident se Saúdskou Arábií, když při oslavě izraelského dne nezávislosti v květnu 2014 prohlásil, že za násilnými akty jako byl útok v bruselském židovském muzeu stojí „islámská ideologie“. Saúdská Arábie si předvolala českého velvyslance v Rijádu a předložila soupis všeho, co kdy Zeman na téma islám v minulosti řekl.[252]

Zeman podporuje Izrael a v březnu 2015 na konferenci AIPAC prohlásil, že prvorepublikové Československo bylo „jediným ostrovem demokracie v srdci Evropy“ a Izrael je na Blízkém východě v podobném postavení, proto mezi Českem a Izraelem musí existovat solidarita.[253]

Během státní návštěvy Jordánska vyznamenal dne 11. února 2015 krále Abdalláha II. Řádem Bílého lva za jeho roli v boji proti Islámskému státu.[254] Na oplátku obdržel jordánské nejvyšší vyznamenání.[255]

Negativně se vyjadřuje o islámu, který označil za anticivilizaci financovanou z prodeje ropy a drog. Odmítá rozlišovat mezi umírněnými a radikálními muslimy[256][257] a nesouhlasí se stavbou mešit na území České republiky.[258] Je také proti tomu, aby byla Palestina suverénním státem. V případě budoucího rozšiřování NATO je pro přijetí Izraele spíše než pro přijeti Ukrajiny nebo Gruzie.[257]

V červnu 2015 Zeman řekl, že pokud evropské státy přijmou vlnu uprchlíků z Blízkého východu a Afriky, tak tím usnadní expanzi Islámského státu do Evropy.[259]

Krize na Ukrajině V souvislosti s ukrajinskou krizí, která vypukla naplno v únoru 2014 a kde se spornou stala ruská anexe Krymu, prohlásil Zeman o krymském referendu, že je v rozporu s ukrajinskou ústavou, nicméně je projevem nesouhlasu obyvatelstva se současnou situací.[260] Krym je podle prezidenta již ztracen, ovšem vyzval Evropskou unii a NATO k razantní preventivní akci, která by Rusko zastrašila před dalšími vojenskými výpady na Ukrajinu, pokud by se Rusko pokusilo anektovat další východní část země, případně i do Moldavska. Zároveň se však vyslovil proti uvalování blokád, sankcí a embarg.[261][262] Dne 3. září 2014 v rozhovoru pro Frekvenci 1 uvedl, že „zatím nebylo prokázáno, že na Ukrajině je ruská invazní armáda“ a že „bere vážně prohlášení ministra zahraničí Lavrova, že tam žádní ruští vojáci nejsou“. Dne 5. září pak během summitu NATO prohlásil, že „není pochyb“, že Ukrajina čelí ruské agresi, a že „nepochybuje o tom, že tato agrese má několik podob, mimo jiné například dodávky zbraní a dodávky dobrovolníků, kteří nejsou dobrovolníci“, ovšem situaci nepovažuje za přímou invazi.[263][264] 9. října Zeman prohlásil před novináři v Lipsku, kde se účastnil oslav 25. výročí pádu komunismu, že válka na východní Ukrajině je srovnatelná s občanskou válkou ve Španělsku ve 30. letech. Zeman řekl: „Ve Španělsku byla také občanská válka a přitom z jedné strany intervenovali Rusové a Francouzi, z druhé strany intervenovali Němci a Italové. ... Bojoval tam Španěl proti Španělovi, samozřejmě za zahraniční pomoci svých spojenců.”[265]

16. listopadu 2014 poskytl prezident Zeman rozhovor Prvnímu kanálu ruské státní televize. V němž mimo jiné označil konflikt na východní Ukrajině za občanskou válku a ekonomickou pomoc Ukrajině označil za nesmyslnou, dokud nebude dosaženo mírové dohody.[266] 20. listopadu předvolalo ukrajinské ministerstvo zahraničí českého velvyslance Ivana Počucha a sdělilo mu, že prezidentovy výroky považuje za nepřijatelné, jelikož neodpovídají duchu tradičně přátelských česko–ukrajinských vztahů.[267]

Dne 3. ledna 2015 poskytl rozhovor deníku Právo, v němž ukrajinského premiéra Arsenije Jaceňuka označil za „premiéra války“, který odmítá mírové řešení ukrajinského konfliktu.[268][269][270]

Zeman označil za masové vrahy Poláků a Židů vůdce Ukrajinské povstalecké armády (UPA) Romana Šuchevyče a Stepana Banderu, kteří jsou pro mnoho Ukrajinců národní hrdinové a kterým byl na Ukrajině v dubnu 2015 přiznán „status bojovníků za nezávislost Ukrajiny,“[271] a prohlásil „Nemohu bohužel blahopřát Ukrajině k takovým národním hrdinům.”[272]

Životní prostředí K hrozbě globálního oteplování zaujímá podobně odmítavý postoj jako jeho předchůdce Václav Klaus, když ji označil za „hysterii vyvolanou ekologickými lobbisty“. V roce 2010 pro agenturu Mediafax dále uvedl: „Globální oteplování je v lidské historii po tisící prvé. Globální oteplování je v historii planety po miliónté prvé. Stejně tak je zde po tisící prvé a miliónté prvé globální ochlazování. Pokládám teorii globálního oteplování za tvrzení, které je založeno na lidské pýše, tedy tvrzení, že lidstvo svojí emisí skleníkových plynů může způsobit dramatické kolísání teplot na Zemi“.[273]

Zeman též souhlasí s prolomením těžebních limitů hnědouhelných dolů v severních Čechách a s tím spojeným bouráním obcí.[274] Zastává názor, že Šumava je hospodářský les jako každý jiný, je odpůrcem solárních a větrných elektráren a práva nevládních (občanských) organizací na účast ve správních řízeních s vlivem na životní prostředí považuje za „přemrštěná“. Podporuje naopak jadernou energetiku a dostavbu elektrárny Temelín.[275]

Inkluzivní vzdělávání Při své návštěvě Pardubického kraje dne 14. ledna 2015 řekl: „Nejsem zastáncem názoru, že by děti, které jsou určitým způsobem handicapované, měly být umisťované do tříd s nehandicapovanými žáky, protože je to neštěstí pro oba ... Z hlediska duševní pohody je daleko lepší, když budou existovat praktické třídy. Vůbec se mi inkluze nelíbí a jsem proti ní,“ načež jej za tento výrok zkritizovala Národní rada osob se zdravotním postižením i ombudsmanka Anna Šabatová. Prezidentův výrok zkritizoval také Petr Hrubý, ředitel Jedličkova ústavu, který poukázal na to, že je k dětem třeba přistupovat individuálně.[276]

Koncesionářské poplatky V březnu na závěr návštěvy Plzeňského kraje vyslovil pro zrušení koncesionářských poplatků pro Českou televizi, která se podle něj stala „špatnou komerční televizí”. Ta se ohradila a Zemanův výrok označila za „bezprecedentní útok na nezávislost veřejnoprávní televize, který za dobu její existence v demokratické společnosti nemá obdoby”. Když poté o několik dní později neodvysílala Česká televize tiskový brífink mluvčího Pražského hradu Jiřího Ovčáčka, přestože se Česká televize hájila tím, že Hrad pro brífink neohlásil žádná zásadní sdělení, a televize proto dala přednost aktuálním tématům, prezidentská kancelář „považuje tento přístup za dětinskou pomstu České televize za názory prezidenta republiky” a v dubnu podala stížnost Radě pro rozhlasové a televizní vysílání, ta však byla zamítnuta.[277]

Kritika Hodnocení veřejností Podle pravidelných ročních průzkumů společnosti CVVM si občané nejvíce cení prezidentova kontaktu s nimi a zájmu o jejich problémy.[278][279][280][281] V lednu 2014 tento aspekt hodnotilo velmi nebo spíše dobře 52 % dotazovaných, po lednu 2016 o tom bylo přesvědčeno již 70 % z nich. Na začátku roku 2017 kladných hodnocení mírně ubylo na 66 %. Oproti svým předchůdcům si tedy výrazně polepšil. Václava Klause v tomto směru na konci jeho prvního funkčního období hodnotilo kladně 36 % dotázaných, Václava Havla ve stejné situaci dokonce pouhých 25 %.

Podobně si Miloš Zeman vedl i v názoru na plnění funkcí svěřených mu Ústavou. Z počátečních 52 % vystoupal v lednu 2016 na 68 %, v lednu 2017 ho dotazovaní hodnotili velmi nebo spíše dobře v 63 %. V této otázce si vede hůře než Václav Klaus, jehož úřad v lednu 2007 hodnotilo kladně celých 80 % respondentů, a podobně jako Václav Havel, se kterým bylo v lednu 1998 spokojeno 66 % oslovených.

Prezidentovo ovlivňování vnitropolitického života hodnotilo v lednu 2014 velmi nebo spíše dobře 41 % respondentů. Stejně jako v předchozích otázkách zaznamenal v lednu 2016 nárůst na 59 % kladných ohlasů a rok později mírný pokles na 52 %. Oba předchozí prezidenti se vedli podobně, kdy na konci prvního funkčního období jejich se hodnocení v této otázce pohybovalo kolem 55 %.

Demonstrace během státního svátku 17. listopadu se Zemanovou karikaturou V lednu 2014 se na jeho reprezentaci České republiky v zahraničí dívalo velmi nebo spíše negativně 63 % dotázaných. Ještě v lednu následujícího roku tento aspekt připadal u prezidenta negativní 67 %. Ovšem v lednu 2016 většina respondentů uvedla kladný výsledek, nespokojeno bylo 48 % dotazovaných. Spokojenost v tomto směru dosáhla v lednu 2017 47 %. Jeho předchůdci si stran zahraniční reprezentace vedli lépe. Václav Havel přesvědčil v roce 1997 81 % odpovídajících, Václava Klause k roku 2007 oceňovalo 84 %.

Autoritu Miloše Zemana u občanů pociťovalo na začátku roku 2014 31 % dotázaných, po roce se Zeman mírně propadl na 27 %. Během ledna 2016 si polepšil na 51 %, po roce mírně klesl na 45 %. Stejný trend sledoval pocit respondentů z toho, jak Miloš Zeman dbá o vážnost a důstojnost úřadu. Během ledna 2014 bylo velmi nebo spíše nespokojeno 65 %, po lednu 2015 dokonce 74 %. Lépe si Zeman vedl v roce 2016 s 48 %, na počátku následujícího roku přesvědčil 39 %. Vážnost a důstojnost prezidentského úřadu Václava Klause během prvního období dosahovala téměř 90 %, Václav Havel v roce 1997 dbal dobře o svůj úřad z pohledu 64 % dotazovaných.

Pozitivně hodnotili Miloše Zemana podle svých slov voliči sociálních demokratů a komunistů a lidé v důchodovém věku a starší 60 let. Kritičtější pohled panoval u voličů ODS, TOP 09, Strany zelených a lidovců. Kladné reakce převládají u obyvatel Jihomoravského a Moravskoslezského kraje, naopak spíše negativní je názor obyvatel Prahy a lidí s vyšším vzděláním.

TNS Aisa zpracovala pro Českou televizi průzkumy hodnocení Miloše Zemana v prosinci 2014 a v dubnu 2017.[282][283] Ve všech sledovaných oblastech svého působení si Zeman mezi 2014 a 2017 polepšil. Miloše Zemana jako prezidenta všech občanů vnímalo v roce 2014 41 % dotázaných, o tři roky později to byla již většina, a sice 52 %. V roce 2014 vhodně reprezentoval úřad pro 27 % respondentů (představu o tomto kritériu splnil u 26 %), k roku 2017 zcela nebo spíše souhlasilo 47 % (představu splnil u 45 %). Prezidentův závazek sjednocovat cítilo splněný v prvním průzkumu 27 % dotázaných, ve druhém již 43 %. Dobrý obraz České republiky v zahraničí zprostředkovával nejprve pro 23 %, napodruhé pro 42 %. Zemanovy zásahy do legislativního procesu našly v prosinci 2014 úplný nebo částečný souhlas u 40 % respondentů, roku 2017 vzrostl tento podíl na 58 %. Se Zemanovými postoji k Rusku během prvního dotazování souhlasilo 28 %, při druhém průzkumu odpovědělo zcela nebo částečně kladně 41 %.

Podle průzkumu agentury CVVM z ledna 2016 byl nejdůvěryhodnějším českým politikem, kdy předstihl do té doby nejoblíbenějšího Andreje Babiše.[284]

V únoru 2016 podle průzkumu agentury SANEP hodnotilo Zemana kladně 70,2 % dotázaných obyvatel ČR.[285] Do konce zmíněného roku ale jeho popularita klesla o 10 procentních bodů na 60 % respondentů.[286]

Spolupracovníci Politické působení Miloše Zemana je spojováno s několika aférami.[287][288][289][290] Kritizován byl i za výběr nejbližších spolupracovníků, zejména šéfa svých poradců Miroslava Šloufa, politického představitele předlistopadového SSM i KSČ. Před volbami v roce 1996 jednal tajně s podnikatelem Janem Vízkem (podrobněji Aféra Bamberg), v roce 1999 zase vyšlo najevo vydírání správce Štiřínského zámku Václava Hrubého Zemanovým poradcem Jaroslavem Novotným. Ten po Hrubém požadoval vyrobení falešných důkazů na bývalého ministra zahraničí Zielence. Ve stejné době bylo zjištěno, že na zámku Štiřín bylo funkční odposlechové zařízení.[291] V květnu 2000 bylo odhaleno, že v týmu Zemanových poradců vznikl materiál nazvaný Olovo, který měl zdiskreditovat ministryni školství a Zemanovu stranickou kolegyni Petru Buzkovou. Za jeho působení byla v roce 1998 uzavřena Opoziční smlouva s ODS, za jejíhož trvání došlo podle dokumentárního filmu Vládneme, nerušit (natočeného dle stejnojmenné knihy Erika Taberyho) k poklesu politické kultury, zvýšení míry korupce, k výhrůžkám a pokusu o vraždu novinářky Sabiny Slonkové.

Velké emoce po celé jeho působení vzbuzují komentáře Zemanova mluvčího Jiřího Ovčáčka,[292][293][294] on sám sebe označuje za „politicky nekorektního“.[295] Velmi negativně se vyjadřuje o kriticích prezidenta Zemana, kde vedle Bohuslava Sobotky, Miroslava Kalouska a TOP09 má dominovat především tzv. „pražská kavárna“.[296] Její „praktiky“ přirovnává k druhé republice, působení fašistů i k 50. letům.[297] Ovčáčkovi je vytýkáno, že není úplně zřejmé, v jaké chvíli vyjadřuje názory Miloše Zemana a kdy ty své.[298] „Moje úloha je trojjediná. Nejenom že prezentuji stanoviska pana prezidenta, bráním jeho stanoviska a bráním i osobu pana prezidenta. Vím, že se to nelíbí, ale budu to dělat dál,“ uvedl Ovčáček.[299] Nejasnosti panovaly kolem twitterového účtu @PREZIDENTmluvci, který mnozí lidé považovali za oficiální kanál Hradu. Kancelář prezidenta republiky nicméně uvedla, že se jedná o „soukromý profil Jiřího Ovčáčka“ a „Jiří Ovčáček nedostává za vedení účtu žádnou odměnu“.[300]

Vzkaz výtvarníka Davida Černého prezidentu Miloši Zemanovi před předčasnými parlamentními volbami na podzim roku 2013 Přestože prohlásil, že si na Hrad po prezidentské volbě přivede pouze tajemníka a šoféra, objevila se mezi jeho spolupracovníky jména z jeho minulosti.[301] Zeman zaměstnal jako vedoucího analytického odboru Radka Augustina, bývalého místopředsedu Strany práv občanů, jako ředitele sekretariátu zvolil Jaroslava Hlinovského, který během kampaně působil jako Zemanův tajemník, za šéfku tiskového odboru si vybral Hanu Burianovou, která byla mluvčí SPO i Zemanovy prezidentské kampaně a jako poradce pro energetiku Martina Nejedlého, místopředsedu SPO.[302] U Nejedlého je kritizováno jeho nejasné postavení na Hradě,[303] jeho minulost,[304] kritizovány jsou i jeho možné vazby na Rusko.[305][306] Kritice čelí i kancléř Vratislav Mynář, který nezískal bezpečnostní prověrku,[307][308] kterou v roce 2013 podmínil Miloš Zeman jeho působení na Hradě.[309] „Vratislav Mynář si především bude muset urychleně udělat prověrku. To je conditio sine qua non,“ prohlásil Zeman.[310] "Nastupují dvě možnosti – buď si tu prověrku dodělá, to znamená, že ji dostane, a pak zůstane kancléřem, anebo si ji nedodělá, pak přestane být kancléřem a já si budu shánět kancléře nového."[311] V listopadu 2016 byla zveřejněna informace, že si kancléř nechává vzdávat poctu Hradní stráží a vydává zmatečné a nelogické příkazy.[312]

Vyjadřování Miloš Zeman se během svého politického působení dopustil hned několika lživých výroků, po kterých mu byla pravomocným rozhodnutím soudu uložena omluva a pokuta.[289]

Milanu Hruškovi Miloš Zeman zaplatil 20 000 Kč za výrok z roku 1993, že Hruška měl „s jistými obtížemi absolvovat sedm tříd základní školy“.[289]

V únoru 1998 Městský soud v Praze rozhodl, že se Zeman musí omluvit někdejšímu spolustraníkovi Jozefu Wagnerovi, o kterém v roce 1997 prohlásil, že ho po vyloučení z ČSSD nechtěli do svých řad přijmout ani komunističtí poslanci. Za ignorování rozsudku dostal Zeman pokutu 20 000 Kč, za výrok se omluvil až v roce 2000, tedy po třech letech.[289]

V roce 2000 se omlouval i Miroslavu Mackovi za výroky z pořadu TV Nova 7 čili sedm dní z dubna 1998, kde označil Mackovu privatizaci Knižního velkoobchodu v roce 1992 za „jednoznačné tunelování“.[289]

V roce 1999 obvinil bývalého ministra zahraničí Josefa Zielenience z uzavírání smluv na osobní prezentaci (během Zeleniecova funkčního období), v důsledku pak z uplácení novinářů. Později přiznal, že vycházel z nepodložených informací od tehdejšího ministra zahraničí Jana Kavana. Kavan se Zeleniecovi omluvil, Zeman se k omluvě přidal.[289]

V roce 2007 byl pravomocně odsouzen k omluvě a pokutě 50 000 Kč za lživé nařčení novináře Ivana Breziny z roku 1999, podle kterého měl Brezina psát za úplatu články podporující dostavbu jaderné elektrárny Temelín.[313]

Soud naopak nevyhověl žalobě bývalého ředitele BIS Stanislava Devátého, podle které se měl Zeman omluvit a spolu s ČSSD zaplatit odškodné milión korun za prohlášení, že BIS a Ministerstvo vnitra vytvořily operativní skupinu sledující různé politiky.[289]

Často je Zemanovi vytýkáno, že do politiky vnesl nebývalou míru hrubosti a arogance. On sám řekl, že je arogantní jen vůči hlupákům.[314] Známé jsou zejména jeho četné urážky novinářů a politických protivníků. V roce 1997 například druhou Klausovu vládu označil za „vládu zlodějů a tunelářů“,[315][316] jindy zase na adresu novinářů řekl: „Za celý svůj život jsem se nesetkal s blbějším a závistivějším stvořením, než je český novinář.“[317] V některých případech se potom má jednat o bonmoty,[318][319][320] které novináři nechápou.[321]

Občas ve svém projevu používá vulgarismy. Například v roce 2004 v rozhovoru pro Lidové noviny řekl: „A když se zeptáte Čecha, jak se má, tak i kdyby minutu před tím vyhrál milion v loterii, tak vám odpoví, že to stojí za hovno.“[44] Kvůli svému slovníku si dle serveru Novinky.cz vysloužil přízvisko „vulgární premiér“.[322]

V rámci předvolební kampaně pro prezidentské volby v roce 2013 požádal, stejně jako další kandidát Jiří Dienstbier, o podporu vedení KSČM.[323] KSČM nakonec podpořila oba kandidáty.[324]

Během předvolební debaty v televizi Prima Zeman pronesl: „Knížata měla právo první noci a díky tomu zdegenerovala, protože své nevolnice nemuseli znásilňovat, nemuseli tedy vydávat energii na toto znásilňování. Zatímco my zemani jsme si svého práva, nejenom v sexuální oblasti, vždycky toto právo museli těžce vybojovat, a proto jsme nezdegenerovali“. To pobouřilo množství lidí, kteří tento výrok vnímali jako zlehčování aktu znásilnění.[325][326]

Při říjnové návštěvě kutnohorské tabákové firmy Phillip Morris během projevu řekl: „Chtěl bych vás upozornit, že já jsem začal kouřit až ve 27 letech, když se můj organismus plně vyvinul a tabák vůči němu nebyl nebezpečný. Dovolte mi, abych vašim dětem doporučil obdobný postup. Aby počkaly do 27 let a potom kouřily zcela bez rizika.“[327] Česká pneumologická a ftizeologická společnost v reakci vydala stanovisko, ve kterém označila bagatelizování a ironizování problému za „nezodpovědný vzkaz pro příští generace“. „Tvrzení, že kouření po 27 letech věku neškodí, vyvrací stovky vědeckých prací, které ukazují, že kouření zkracuje život v každém věku a poškozuje zdraví především v době časné dospělosti, kdy se začíná fixovat experimentování s cigaretami u mladistvých a dospívajících a kdy zlozvyk přerůstá v těžkou závislost.“[328]

V listopadu 2013 se Zeman vyjádřil směrem k Bohuslavu Sobotkovi: „Pouze ho upozorním, že pokud bych ho jmenoval premiérem, tak bude muset počkat, protože to je poněkud důstojnější záležitost, kterou nemohu řešit z invalidního vozíku“. Tímto výrokem však urazil Radu zdravotně postižených, která to vnímala jako znevážení invalidních osob.[329]

Především za svoji podporu projektu vodního kanálu Dunaj–Odra–Labe získal za rok 2013 anticenu Ropák roku.[330] V roce 2014 získal za svůj výrok „Jako prezident udělám vše pro to, aby zločiny ekologických nebo zelených fanatiků dále nepokračovaly“ antiocenění Zelená perla roku.[331]

V listopadu 2014 v pořadu Hovory z Lán řekl: „Vláda podle mého názoru dosud ve svém konání učinila jednu základní chybu, že podlehla panu Kalouskovi a zkurvila služební zákon…“. Sprostá slova zazněla také při Zemanově „překladu“ názvu a údajných textů ruské punkové kapely Pussy Riot, s poukazem na to, že se nebude zastávat „kurev“. „Takže s prominutím v textech této skupiny je kunda sem, kunda tam. Opravdu dokonalý případ politického vězně jako vyšitej,“ komentoval působení skupiny Zeman. Pussy Riot označil jako „pornografickou skupinku“ vinnou výtržnictvím v pravoslavném chrámu a odmítl řazení členek kapely mezi politické vězně.[332][333][334] Z kategorie politických vězňů vyjmul také Michaila Chodorkovského, kterého označil za spravedlivě odsouzeného tuneláře.[335] Prezidentův mluvčí Jiří Ovčáček uvedl, že „se chtěl přiblížit světu svých odpůrců, kteří doposud blahosklonně přihlíželi jadrným výrazům z úst jiných politiků, a otevřel klíčové téma, zda je přípustné takovéto výrazivo v politice využívat“. Během své návštěvy Velké Británie se Marija Aljochinová a Naděžda Tolokonnikovová k jeho výrokům vyjádřily. Prohlásily, že Zeman je jedním z evropských levicových vůdců, který nerozumí tomu co se v Rusku děje a stejně tak nerozumí punku, pročež by se k jejich produkci neměl vyjadřovat, a na závěr označily jednání prezidenta za projev patriarchálního hloupého chlapa.[336][337]

Zemanova vulgarita měla ohlas i v zahraničním tisku.[338][339][340][341] V Krnově byli dva kritici Zemana zadrženi policií, nejprve byli zahaleni kuklami a poté odmítli prokázat totožnost občanskými průkazy.[342]

Červené karty pro prezidenta Zemana na Národní třídě, symbolizující nesouhlas s jeho jednáním (17. listopadu 2014) Na výročí sametové revoluce dne 17. listopadu 2014 se na Národní třídě sešlo několik tisíc lidí na demonstraci proti osobě prezidenta. Účastníci akce Chci si s vámi promluvit, pane prezidente ukázali svůj nesouhlas zdvižením červených karet. Protestující Zemanovi vyčítali vstřícný postoj k Rusku a Číně i jeho vulgární verbální projevy.[343]

Miloš Zeman během 25. výročí sametové revoluce na Albertově, kde byl vypískán (17. listopadu 2014) Část demonstrantů se následně přesunula na Albertov, kde se za účasti prezidenta Zemana a jeho zahraničních kolegů konalo slavnostní odhalení pamětní desky k 25. výročí události 17. listopadu 1989. Zde Zemana při jeho projevu vypískali a házeli na něj vajíčka, chlebíčky a rajčata, přičemž zasáhli skořápkou německého prezidenta Joachima Gaucka. Mluvčí prezidenta událost popsal tak, že byl Gauck zasažen vajíčkem do spánku a že byl otřesen. Podle německé ambasády Gaucka zasáhla jen skořápka a prakticky si toho nevšiml.[344] Při projevech ostatních prezidentů lidé ztichli a tleskali.[345] Házení vajíček na Albertově odsoudili čeští politici i část veřejnosti.[346][347] Prezident Miloš Zeman pak protest na Albertově označil za mezinárodní ostudu a pokračování předvolební kampaně z prezidentské volby.[348]

V reakci na prezidentovo chování během jeho funkčního období vznikla koncem roku 2014 satirická počítačová hra s názvem PussyWalk, která prezidenta představila jako hlavního hrdinu. Tato hra si získala popularitu i mimo Česko.[349]

Při návštěvě Jihomoravského kraje v lednu 2016 vzbudil pozdvižení, když na dotaz jedné z účastnic diskuse, jaké jsou možnosti zbavit se premiéra Sobotky, odpověděl: „Chcete-li se zbavit jakéhokoli politika, prezidenta nevyjímaje, je k tomu jediná demokratická cesta - a to jsou svobodné volby. […] A pak existuje nedemokratická cesta. A ta se jmenuje kalašnikov.“[350] Podle mnoha komentátorů a politiků napříč politickým spektrem šlo o „hloupý a nevkusný“ nebo „trapný a nepatřičný“ bonmot či žert, který ostře odsoudili. Mluvčí Ovčáček výrok hájil jako nadsázku.[351][352][353][354] Miroslava Němcová (ODS) navrhla Poslanecké sněmovně přijmout usnesení, jímž by výroky ostře odmítla a žádala po prezidentovi omluvu, nebylo však v hlasování schváleno.[355] Zdeněk Šarapatka, který prezidenta dlouhodobě kritizuje kvůli jeho aroganci[356], podal na prezidenta trestní oznámení.[357] Podle prezidenta ti politici, kteří na jeho bonmot „hystericky reagovali“, ze sebe udělali šašky.[358] Při prezidentově únorové návštěvě Libereckého kraje mu nefunkční exemplář této zbraně věnoval jako soukromý dar hejtman Martin Půta (STAN).[359]

Soubor:Show Jana Krause 26. 10. 2016 - úvod.webm Úvod Show Jana Krause z 26. 10. 2016 (vysíláno 27. 10. 2016) s kritikou Miloše Zemana některými českými osobnostmi. V úterý 25. října 2016 na začátku natáčení Show Jana Krause, kterou vysílá televizní stanice Prima, vystoupily některé české osobnosti s kritikou Miloše Zemana, zejména v souvislosti s neudělením vyznamenání Jiřímu Bradymu (Kauza Brady), který byl rovněž hostem toho dílu.[360]

Velkou pozornost vyvolal rozhovor Miloše Zemana s Vladimirem Putinem, uskutečněný během prezidentovy návštěvy Pekingu v květnu 2017.[361][362][363][364] „Tady jsou ještě další novináři? Novinářů je příliš, měli by se likvidovat,“ pronesl Zeman během procházení kolem hloučku novinářů.[365] Ruský prezident odvětil, že „likvidovat je není třeba, ale omezit jejich počet je možné.“[366] Mluvčí Jiří Ovčáček výrok označil za bonmot, přičemž poznamenal, že „Novináři zásadně nikdy bonmoty nechápou. Očekávám teď trapně pohoršené komentáře a rozhořčené reakce politiků, kteří se k médiím rádi lísají.“[367] Řada politiků výrok kritizovala.[368][369]

Kauza Ferdinand Peroutka Podrobnější informace naleznete v článku Kauza Hitler je gentleman. V projevu na konferenci Let my people live v lednu 2015 označil Zeman novináře Ferdinanda Peroutku za autora článku s titulkem "Hitler je gentleman" a výroku "Nemůžeme-li zpívat s anděly, musíme výti s vlky", který byl směřován na zahraničně-politické zaměření tzv. druhé Československé republiky po Mnichovské dohodě.[370] Zeman za tuto část projevu sklidil velkou kritiku z řad historiků v čele s redaktorem Lidových novin Petrem Zídkem a zástupců Sdružení Ferdinanda Peroutky. Hrad se bránil tím, že Zeman dokument s jistotou četl a že ho zaměstnanci tiskového odboru dohledají v archivech.[371] Výrok „Nemůžeme-li zpívat…“ byl zanedlouho nalezen v textu Jana Stránského.[370] V dubnu 2015 Peroutkova vnučka Terezie Kaslová podala za výroky prezidenta na adresu jejího dědečka žalobu na český stát. Naproti tomu podle prezidenta Zemana jeho mluvčí objevil při prohledávání písemností Ferdinanda Peroutky jiná vyjádření, než prezident citoval na mezinárodním fóru, a ke konci dubna začal postupně zveřejňovat některé kontroverznější Peroutkovy články z období druhé republiky a počátku Protektorátu Čechy a Morava.[372]

Dne 3. května se Zeman v online rozhovoru pro Blesk TV ke kauze vyjádřil. Řekl, že pokud mluvčí Hradu Jiří Ovčáček nenajde do konce června článek "Hitler je gentleman", vypíše Zeman z vlastního odměnu pro toho, kdo ho najde. V rozhovoru také uvedl, že oslavný článek na Třetí říši za války napsal i spisovatel Jaroslav Seifert.[373]

Ke konci června 2015 Zeman přiznal, že Ovčáček s hledáním neuspěl, a slíbil odměnu 100 tisíc korun případnému nálezci.[374] Zároveň se omluvil za nenalezení článku, na jeho existenci přesto nadále trvá.[375]

Obvodní soud pro Prahu 1 počátkem března 2016 nepravomocně rozhodl, že kancelář prezidenta se musí Terezii Kaslové omluvit osobním dopisem.[376] Prezident Miloš Zeman se k rozsudku vyjádřil v diskuzním pořadu televize Prima Partie 6. března, kde zopakoval přesvědčení o existenci dotčeného článku a přidal příměr: "Boha také nikdo neviděl, což neznamená, že neexistuje". Nepovažoval se za natolik senilního, aby ztrácel paměť.[377]

Senát Městského soudu v Praze pod vedením soudce Tomáše Novosada v rámci odvolání v září 2016 částečně změnil rozsudek soudu prvního stupně. Dovolání k Nejvyššímu soudu, které nemá odkladný účinek, následně podaly obě strany. Kancelář přezidenta republiky měla omluvu poslat dopisem do 23. září 2016 a vyvěsit ji po dobu 30 dnů na svých webových stránkách. To se však nestalo, a tak Kaslová v říjnu začala omluvu vymáhat exekučně. Dne 24. října exekutor pověřený Obvodním soudem pro Prahu 1 rozhodl, že Kancelář prezidenta republiky musí zaplatit do tří dnů pokutu ve výši 100 tisíc korun. Kancléř Vratislav Mynář však uvedl, že dokud ale nerozhodne Nejvyšší soud o podaném dovolání, nechce se prezidentská kancelář omlouvat ani platit pokutu.[378]

Mezinárodní kritika Mezinárodní organizace Human Rights Watch kritizovala Miloše Zemana za „šíření nevědomosti a paniky“, poté co na tiskové konferenci 31. srpna 2015 přirovnal probíhající uprchlickou krizi k vlně tsunami. Upozornila také na to, že prezident ve své řeči přijal rétoriku nenávistných skupin.[379][380]

Podle Rady Evropy je Zeman islamofob.[381]

V říjnu 2015 šéf socialistické frakce v Evropském parlamentu Gianni Pittella ostře zkritizoval „ostudná a blouznivá prohlášení“ českého prezidenta Miloše Zemana týkající se evropské migrační krize otištěné v deníku Financial Times.[382] Prezident Miloš Zeman totiž v rozhovoru pro Financial Times navrhl, aby ekonomičtí migranti byli deportováni na „neobydlené řecké ostrovy“ nebo „prázdná místa“ v severní Africe.[383]

Před prezidentskými volbami v roce 2018 označily zahraniční deníky The Guardian a Der Tagesspiegel prezidenta Zemana za populistu a hulváta. Podle německého deníku Der Tagesspiegel podněcuje Miloš Zeman strach pomocí konspiračních teorií, přičemž je konkrétně zmiňován Zemanův výrok, že za migrační krizí stojí Muslimské bratrstvo.[384]

Pahýl	Tato část článku je příliš stručná nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně rozšíříte. Dílo ZEMAN, Miloš. Futurologický sborník. D. 1. Praha: Futurologická společnost, 1968. 185 s. ZEMAN, Miloš. Komplexní prognostické modelování. Praha: Institut pro výchovu vedoucích pracovníků ministerstva průmyslu ČSR,, 1975. 104 s. ZEMAN, Miloš. Úvod do systémové prognostiky. Praha: Institut pro výchovu vedoucích pracovníků MP ČSR, 1985. 87 s. ZEMAN, Miloš; ŠEBELÍK, Jan. Simulační model zemědělského podniku. Praha: SZN, 1988. 143 s. ZEMAN, Miloš. Analytické a simulační hry na počítačovém modelu. Praha: SZN, 1989. 88 s. ISBN 80-85000-48-2. ZEMAN, Miloš. Naše posttotalitní krize a její možná východiska. Praha: Alternativy, 1991. 82 s. ZEMAN, Miloš; BAUER, Jan. Zpověď bývalého prognostika. Praha: Dekon, 1995. 211 s. ISBN 80-85814-23-4. ZEMAN, Miloš. Varovná prognostika: kniha, která v roce 1991 nevyšla. Praha: Horizont, 1998. 199 s. ISBN 80-7012-095-9. ZEMAN, Miloš. Kdo je Miloš Zeman: [exkluzivní výpověď / otázky kladl Josef Brož]. Praha: Rybka, 1998. 143 s. ISBN 80-86182-08-8. ZEMAN, Miloš; JÜNGLING, Petr; ŽANTOVSKÝ, Petr. Tak pravil Miloš Zeman aneb Prognostikovo pozdní odpoledne. Praha: Votobia, 2001. 139 s. ISBN 80-7220-104-2. ZEMAN, Miloš. Jak jsem se mýlil v politice. Praha: Ottovo nakadatelství, 2005. 344 s. ISBN 80-7360-260-1. ZEMAN, Miloš. Vzestup a pád české sociální demokracie. Praha: Andrej Štʹastný, 2006. 279 s. ISBN 80-86739-22-8. ZEMAN, Miloš; DZURINDA, Mikuláš. Rozhovory bez hraníc. Bratislava: Inštitút pre moderné Slovensko, 2010. 281 s. ISBN 978-80-89359-18-9. ZEMAN, Miloš; ŽANTOVSKÝ, Petr. Miloš Zeman: zpověď informovaného optimisty: rozhovor s Petrem Žantovským. Řitka: Čas, 2012. 221 s. ISBN 978-80-87470-85-5. ZEMAN, Miloš; OVČÁČEK, Jiří; PANENKA, Radim. Tato země je naše: dvacet pět rozhovorů s prezidentem Milošem Zemanem. Velké Přílepy: Olympia, 2016. 300 s. ISBN 978-80-7376-442-5. ZEMAN, Miloš. Moje Vysočina pohledem Miloše Zemana. Praha: Atypo, 2016. 128 s. ISBN 978-80-87759-02-8. Odraz v kultuře V roce 2007 o něm režisér Robert Sedláček natočil pro Českou televizi Brno dokument Miloš Zeman – nekrolog politika a oslava Vysočiny. V roce 2013 o něm tehdejší student FAMU Robin Kvapil natočil v rámci cyklu Expremiéři dokumentární portrét Miloš Zeman – Kronos český. Především jako reakci na kauzu Brady vytvořil plzeňský sochař Vítězslav Netrval karikatury Miloše Zemana, prezidentova mluvčího Jiřího Ovčáčka a ministra Adreje Babiše. Výstava politických karikatur v plzeňské Visio Art Gallery, zahájená v dubnu 2017, vyvolala silnou kritiku příznivců Miloše Zemana, z nichž někteří vyhrožovali autorovi karikatur smrtí.[385][386] Odkazy Reference Skočit nahoru ↑ "Starý jezevec" Miloš Zeman rezignoval na post šéfa strany, Eurozpravy.cz, 29.5.2010 ↑ Skočit nahoru k: a b Prohlášení jako výstřel z děla. Rozhodl jsem se, že budu znovu kandidovat na prezidenta [online]. lidovky.cz, 2017-03-09 [cit. 2017-03-10]. Dostupné online. ↑ Skočit nahoru k: a b Prezidentské volby 2018 online: z poražených kandidátů se rodí protizemanovská koalice [online]. E15, 2018-01-13 [cit. 2018-01-14]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Výsledek volby | volby.cz. volby.cz [online]. [cit. 2018-01-27]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Zeman versus Schwarzenberg: Kdo se lépe stará o hrob svých předků?, tn.nova.cz, 21. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) ↑ Skočit nahoru k: a b c d JURKOVÁ, Marcela. Profil mladého Zemana: Inteligentní samotář, který se vždy rád poslouchal. Hospodářské noviny. 2013-01-24 Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) ↑ Skočit nahoru k: a b JURKOVÁ, Marcela. Profil mladého Zemana: Inteligentní samotář, který se vždy rád poslouchal. ihned.cz [online]. 2013-01-24 [cit. 2016-09-01]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ JURKOVÁ, Marcela. Profil mladého Zemana: Inteligentní samotář, který se vždy rád poslouchal. Hospodářské noviny. 2013-01-24 Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) Skočit nahoru ↑ ČTK. Výběr informací o manželce a rodině Miloše Zemana. ceskenoviny.cz [online]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ MLYNÁŘ, Vladimír. Normální člověk chápe, kdy žertuji. respekt.cz [online]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ AUST, Ondřej. Možná tě zklamu, líbí se mi ABBA, vzkázal Miloš Zeman exšéfovi Óčka Balvínovi v pořadu Pětky [online]. mediar.cz, 2012-10-18 [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ PRUŠKA, Jan. Zeman: 'Každá krize posiluje organismus. Například můj kouření' [online]. denik.cz, 2016-03-31 [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ http://www.blesk.cz/clanek/zpravy-volba-prezidenta/189475/jak-moc-velkeho-alkoholika-budeme-mit-na-hrade-kandidati-priznali-sve-davky.html Skočit nahoru ↑ Pokud Zeman nepřestane pít, může i oslepnout, tvrdí Nešpor | Domov. Lidovky.cz [online]. 2013-08-04 [cit. 2018-01-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman sa stáva českým Jeľcinom, víno aj tvrdé pije denne. svet.sme.sk. Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (slovensky) Skočit nahoru ↑ Prezident Zeman skoncoval s tvrdým alkoholem. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) ↑ Skočit nahoru k: a b BARTOŠOVÁ AIMONA; HAVLOVÁ, Laura; JANSOVÁ, Lenka. Šest skleniček vína a tři panáky denně není žádné extrémní pití, říká ministr zdravotnictví. www.rozhlas.cz [online]. 2013-08-02 [cit. 2014-11-23]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman může denně jen třetinku piva. Slíbil, že bude držet dietu. iDNES.cz [online]. 2013-08-02 [cit. 2018-01-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovi se zlepšila cukrovka, dál ho trápí nervy v nohou. iDNES.cz [online]. 2014-08-18 [cit. 2018-01-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman u klenotů opilý byl, šlo to cítit, řekla Němcová. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) Skočit nahoru ↑ Zeman u klenotů opilý byl, šlo to cítit, řekla Němcová. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-04]. (česky) Skočit nahoru ↑ Exšéf Senátu Štěch utírá Miroslavu Němcovou: Ze Zemana u klenotů nebyl cítit alkohol. Jen se zviditelňujete. Skočit nahoru ↑ Zeman si poranil koleno. V noci patrně narazil do zdi, říká šéf konzilia | Lidé. Lidovky.cz [online]. 2013-10-30 [cit. 2018-01-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Holcát o Zemanovi: Nemá rozbitý obličej, nezkolaboval, neměl mrtvici | Domov. Lidovky.cz [online]. 2013-11-06 [cit. 2018-01-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman ztratil čtyřicet procent sluchu, zjistili lékaři. idnes.cz [online]. 2015-08-31 [cit. 2015-08-31]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Lékaři diagnostikovali Zemanovi 40procentní ztrátu sluchu. novinky.cz [online]. 2015-08-31 [cit. 2015-08-31]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovo konzilium je rozpuštěné. Starají se o něj lékaři, jejichž jména Hrad tají. Lidovky.cz [online]. 2016-12-08 [cit. 2017-11-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman odráží pochyby o svém zdraví. Politika se nedělá nohama, ale mozkem, říká [online]. lidovky.cz, 2017-06-08 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Unavený prezident: státníci čekali na Zemana. Po dvou minutách přijel vozíkem [online]. lidovky.cz, 2017-05-17 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Můj zdravotní stav je stále totožný, tvrdí Zeman. Trump se mu prý omluvil [online]. idnes.cz, 2017-06-08 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Kardiochirurg Pirk doporučil Zemanovi nekandidovat. Měl by vrátit diplom, vzkázal Ovčáček [online]. lidovky.cz, 2017-06-08 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman zhubl a jeho zdravotní stav je velmi dobrý, tvrdí Hrad. Žádná operace nohy prý nebyla - Info.cz. Info.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-06]. (česky) Skočit nahoru ↑ Zeman se podrobil zákroku na Homolce. ‚Řezali mi vnitřní stranu tváře, byl to malý absces.‘. iROZHLAS. Dostupné online [cit. 2018-01-18]. (česky) Skočit nahoru ↑ KMENTA, Jaroslav. Kmotr Mrázek II - Krakatice. Prolog: JKM - Jaroslav Kmenta, 2008. 270 s. ISBN 978-80-903603-2-7. Skočit nahoru ↑ Novinky.cz: Zeman představil nadační fond na umoření státního dluhu, posílá tam část platu, novinky.cz, 19. 6. 2013 Skočit nahoru ↑ Prezidentský Pressklub květen 2016. Frekvence1 [online]. 2016-05-30 [cit. 2016-06-01]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Stav účtu ke dni 4. 12. 2016 [online]. Nadační fond Prezidenta republiky Ing. Miloše Zemana, 2016-12-04 [cit. 2016-12-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Jmenné evidence, Archiv bezpečnostních složek, Protokol registrace svazků agenturního a kontrarozvědného rozpracování Skočit nahoru ↑ BÁRTOVÁ, Eliška. StB si posvítila na Havla, Ploce, Gotta i Kunderu. Aktuálně.cz [online]. 2009-07-20 [cit. 2013-12-01]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Byl mužem revoluce. 20 let poté Zemana nikam nepozvali – Aktuálně.cz Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman: Prognostika a přestavba. Technický magazín 8/1989 Skočit nahoru ↑ ČT 24. "Jistý prognostik" si dovolil kritizovat komunistické hospodářství. ceskatelevize.cz/ct24 [online]. Dostupné online. ↑ Skočit nahoru k: a b c d Miloš Zeman: Komunismus byl nebezpečnější než fašismus, Lidové noviny, 8. 11. 2004 Skočit nahoru ↑ Česká televize: "Jistý prognostik" si dovolil kritizovat komunistické hospodářství, ceskatelevize.cz, 3. 8. 2009 Skočit nahoru ↑ JOHN, BENIAK. Prognostik má být nepopulární [online]. Mladý svět, 1990 [cit. 2017-05-31]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman na Národní třídě v roce 1989 nebyl, tvrdí člen vyšetřovací komise Hulík – Domov – Lidovky.cz Skočit nahoru ↑ Hanzel: Havla nelze ze 17. listopadu vygumovat. Zeman se nikde neobjevoval, Klaus týden vyčkával. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje. 2017-11-17 Dostupné online [cit. 2017-11-19]. (česky) Skočit nahoru ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Usnesení Předsednictva Federálního shromáždění ČSSR ze dne 11. března 1986 o stanovení volebních obvodů pro volby do Federálního shromáždění [online]. mvcr.cz [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ CEMPER, Jan. Miloš Zeman byl zakladatelem a místopředsedou Československého Římského klubu. Forum 24 [online]. 15.1.2018 [cit. 16.1.2018]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ FS ČSFR 1990–1992, SL a SN, 7. schůze, část 31/45 (25. 10. 1990) Skočit nahoru ↑ FS ČSFR 1990–1992, SL a SN, 19. schůze, část 18/129 (5. 12. 1991) Skočit nahoru ↑ JOHN, BENIAK. Prognostik má být nepopulární [online]. Mladý svět, 1990 [cit. 2017-05-31]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Návrh na volbu nových poslanců [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Semrád, Václav: Transformace české sociální demokracie [online]. is.muni.cz [cit. 2012-09-06]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ Na druhý pokus M. Zeman se obává uveřejnit jména svých spolupracovníků v projektu čs.unie [online]. sds.cz [cit. 2012-07-21]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ JOHN, BENIAK. Prognostik má být nepopulární [online]. Mladý svět, 1990 [cit. 2017-05-31]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ HAVLÍČEK, David. Proč vůbec kauza Unipetrol? [online]. ihned.cz, 2005-10-18 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK: Rok poté, co se našel vlastník Unipetrolu, začíná nový tendr Skočit nahoru ↑ Babišův Agrofert prohrál spor o 20 miliard s polským PKN Orlen [online]. lidovky.cz, 2016-09-21 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Babiš vyhrál, za Unipetrol vysoudil dvě miliardy [online]. ihned.cz, 2009-07-01 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Babišův Agrofert prohrál spor o 20 miliard s polským PKN Orlen [online]. idnes.cz, 2015-04-12 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Babišův Agrofert prohrál spor o 20 miliard s polským PKN Orlen [online]. lidovky.cz, 2016-09-21 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Babišův Agrofert prohrál spor o 20 miliard s polským PKN Orlen [online]. idnes.cz, 2015-04-12 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Babišův Agrofert prohrál spor o 20 miliard s polským PKN Orlen [online]. lidovky.cz, 2016-09-21 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BROŽOVÁ, Karolina. Zemanovci představili svůj volební program, chtějí dvě sazby DPH: 10 a 25 procent [online]. kurzy.cz, 2011-11-15 [cit. 2017-06-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Pan Babiš je nevěrohodný, tvrdil Miloš Zeman ještě v roce 2011 [online]. ceskatelevize.cz, 2017-05-07 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Vicepremiér Babiš na televizní debatu nepřišel [online]. ceskenoviny.cz, 2017-05-07 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BRODCOVÁ, Daniela. Babiš odřekl účast v debatě u Moravce. V prohlášení přiznává schůzky s novinářem MF Dnes [online]. irozhlas.cz, 2017-05-07 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Česká televize: Co přijde se Zemanem? Na pozoru se musí mít ČSSD i Nečasova vláda, ceskatelevize.cz, 29. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ KOPECKÝ, Josef. Zemanovci otevřeli kancelář, chtějí svého guru na Hradě [online]. iDnes.cz, 2008-09-24 [cit. 2008-09-28]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman chce být prezidentem Skočit nahoru ↑ Zemanovu stranu sponzoruje jednatel z ruského Lukoilu [online]. Česká televize, 2010-1-18 [cit. 2010-02-21]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Šéf SPOZ Zeman se rozhodl odejít ze strany, která má jeho jméno. České noviny [online]. 2010-05-29 17:33 CET, rev. 2010-05-29 17:45 CET [cit. 2010-05-29]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman: Sežeňte podpisy a pokusím se znovu o Hrad na. Aktuálně.cz Skočit nahoru ↑ Zeman potvrdil kandidaturu na prezidenta, má přes padesát tisíc podpisů. Deník.cz [online]. 2012-06-26 [cit. 2012-09-27]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Výsledek volby 2013, volby.cz, 26. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ idnes: Slováci: Zeman je gospodin prezident. I díky Schwarzenbergově pasivitě 26.1.2013 Skočit nahoru ↑ Le Monde Milos Zeman élu président de la République tchèque Skočit nahoru ↑ Die Welt Linkspopulist Zeman wird tschechischer Präsident Skočit nahoru ↑ Kurier Zeman gewinnt Präsidenten-Wahl Skočit nahoru ↑ BBC News Czech election: Milos Zeman wins presidential poll Skočit nahoru ↑ Vladimir Putin's invisible empire. The Telegraph, [cit. 2015-03-02]. Skočit nahoru ↑ Nejvyšší správní soud rozhodl valnou většinu volebních stížností [online]. nssoud.cz, 2013-02-18 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ SYROVÁTKA, Tomáš. Je to lež, brání Schwarzenberga žena, kterou podle Zemana vyhnal z bytu [online]. idnes.cz, 2013-01-23 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ SYROVÁTKA, Tomáš. Je to lež, brání Schwarzenberga žena, kterou podle Zemana vyhnal z bytu [online]. idnes.cz, 2013-01-23 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ DOHNAL, Martin. Zeman citoval europoslance Posselta. Ten tvrdí, že lže [online]. denik.cz, 2013-01-25 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman opírá útok na Schwarzenberga o článek antisemitského publicisty [online]. lidovky.cz, 2013-01-21 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nejvyšší správní soud rozhodl valnou většinu volebních stížností [online]. nssoud.cz, 2013-02-18 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zákon č. 157/1994 Sb., o státních vyznamenáních České republiky, Přílohy č. 1 a 2, [cit. 2016-11-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ DOKUMENT: Inaugurační projev Miloše Zemana [online]. idnes.cz, 2013-03-08 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Česká televize: Vládu sestaví ekonom Rusnok, rozhodl Zeman, ceskatelevize.cz, 25. 6. 2013 Skočit nahoru ↑ Rusnok skládá vládu. Zemanovce neoslovil, Kmoníček odmítl, Pecina kývl. [1], LN online, 25. června 2013, aktualizováno 18:16 hod. Skočit nahoru ↑ Česká televize: Europoslanci se pustili do Zemana. Přečtěte si ústavu, vzkázal jim, ceskatelevize.cz, 16. 7. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Rusnok je bez důvěry a pravice bez stojedničky, ceskatelevize.cz, 7. 8. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Rusnok předal demisi Zemanovi, ten se chce sejít s předsedy stran, ceskatelevize.cz, 13. 8. 2013 Skočit nahoru ↑ Tajná schůzka špiček ČSSD se Zemanem, Sobotka pozván nebyl, novinky.cz, 27. 10. 2013 Skočit nahoru ↑ Sobotka pod tlakem. Tajná schůzka v Lánech a třikrát výzva k rezignaci, lidovky.cz, 27. 10. 2013 Skočit nahoru ↑ Hašek, Tejc i Škromach odstoupili z vedení ČSSD, ceskatelevize.cz, 8. 11. 2013 Skočit nahoru ↑ Zeman: Je komické, že se schůzka v Lánech tajila, ceskatelevize.cz, 5. 11. 2013 Skočit nahoru ↑ Zeman se poklonil a tiše zapálil svíčku. Tady máme mlčet, řekl v Brodě. Idnes.cz [online]. 2015-02-27 [cit. 2015-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ [2] Skočit nahoru ↑ Dienstbier: Zeman pomáhá vytvářet podhoubí pro fašizaci Česka, překročil všechny meze Skočit nahoru ↑ Zeman to schytal i z Bruselu: Podporujete fašizující hnutí Skočit nahoru ↑ Konvičku neznám, na Albertově jsem ho viděl poprvé, tvrdí Zeman [online]. 2015-11-25 [cit. 2015-11-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Prezident Konvičkovy výroky neznal, tvrdí Zemanův mluvčí [online]. 2015-01-3 [cit. 2015-11-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman pro PL: Já také nechci islám v Česku, pane Konvičko. Agresor je ten, kdo napadne nějakou zemi dříve než USA. Američané by mohli vyhynout jak brontosauři [online]. 2015-06-28 [cit. 2015-11-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman tvrdí, že Konvičku neznal. Jenže znal... [online]. 2015-11-26 [cit. 2015-11-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech President Zeman: I did not know Konvička, nor did I know his controversial statements [online]. 2015-11-26 [cit. 2015-11-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KUL. Senát pokáral Zemana, má být zdrženlivý v tom, co říká. ČT24 [online]. Rev. 2016-03-07 [cit. 2016-03-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ TELEVIZE, Česká. Zeman nechal vyzdobit sál na demisi. Následovala slovní přestřelka se Sobotkou. ČT24. Dostupné online [cit. 2017-05-05]. (česky) Skočit nahoru ↑ "Štěch: Zeman má na odvolání Babiše týden". Týden. 9. května 2017. Skočit nahoru ↑ ZEMAN, Miloš. Rozhovor prezidenta republiky pro iDNES.cz [online]. iDnes.cz, 2016-04-21. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK: Prezident Zeman podepsal dodatek umožňující vznik eurovalu, ceskenoviny.cz, 3. 4. 2013 Skočit nahoru ↑ ČTK: Nad Hradem zavlála vlajka EU, vztyčili ji Zeman a Barroso, ceskenoviny.cz, 3. 4. 2013 Skočit nahoru ↑ Zeman na čínském veletrhu mluvil o Krtečkovi. Letěl s ním i Nečas. idnes.cz [online]. 2014-10-24 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman vzal Kellnera k čínskému prezidentovi, zpátky pak letěl s PPF. idnes.cz [online]. 2014-10-24 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Můžu vám ukázat Krtečka? Co řekl český prezident v Číně. aktuálně.cz [online]. 2014-10-31 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nepřijel jsem vás učit lidská práva, řekl Zeman v čínské televizi [online]. idnes.cz, 2014-10-30 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nepřijel jsem vás učit lidská práva, řekl Zeman v čínské televizi [online]. idnes.cz, 2014-10-30 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nepřijel jsem vás učit lidská práva, řekl Zeman v čínské televizi [online]. idnes.cz, 2014-10-30 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman prý v Číně o lidských právech mluvil. Havla má za utopistu. ČT24 [online]. 2014-11-02 [cit. 2014-11-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Ministři si se Zemanem vyjasňovali jeho výroky, Zaorálek dostal od prezidenta deštník Skočit nahoru ↑ Zeman podpořil Jordánsko v boji proti Islámskému státu. Novinky.cz [online]. 2015-02-10 [cit. 2015-02-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman podpořil Jordánsko v boji s islamisty a nabídl pomoc. Aktuálně.cz [online]. 2015-02-10 [cit. 2015-02-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman v Abú Zabí slavnostně otevřel novou budovu české ambasády. Lidovky.cz [online]. 2015-02-11 [cit. 2015-02-11]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Jsem Žid, prohlásil Zeman ve Washingtonu. Odměnil ho potlesk. Lidovky.cz [online]. 2015-03-02 [cit. 2015-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman v USA: Všichni jsme Židi, s terorismem musíme bojovat. Aktuálně.cz [online]. 2015-03-02 [cit. 2015-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ "Izraelská" agenda Zemana v USA - konference i schůzka s premiérem. ČT24 [online]. 2015-03-02 [cit. 2015-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Pracovní návštěva prezidenta republiky v USA. Prezidentská kancelář [online]. 2015-03-02 [cit. 2015-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman hovořil s Putinem o ekonomice i Ukrajině. Novinky.cz [online]. 2015-05-09 [cit. 2015-05-12]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ "Zeman: V Moskvě uctím vojáky, díky kterým nemusíme říkat „heil Hitler“". Hospodářské noviny. 29. března 2015. Skočit nahoru ↑ "Prezident Zeman jednal s Vladimirem Putinem o českých pohledávkách v Rusku". Český rozhlas. 9. května 2015. Skočit nahoru ↑ Jste hrdina, vítal Zeman hlavu Kurdistánu. Novinky.cz [online]. 2015-05-12 [cit. 2015-05-12]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nejvyšší představitel Západu‘ Zeman poctí Peking účastí na vojenské přehlídce. Lidovky.cz, 25. srpna 2015. Skočit nahoru ↑ Strašně nebezpečné, říká expert k Zemanovým slovům o výkupném za Češky, rozhovor pro Český rozhlas Plus, 10. února 2016 Skočit nahoru ↑ Prezidenti v Lánech odložili kravaty a zasadili pamětní strom. Návštěvu provází protesty. Lidovky.cz [online]. 28.3.2016 [cit. 2017-09-16]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK, iDNES.cz. Zeman přijal čínského prezidenta v Lánech. Policie zadržela aktivisty [online]. iDNES.cz, 2016-03-28 [cit. 2016-03-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK, kop, lvv. Hrad sčítá čínské stamiliardy, mnohé obchody jsou ale jen v počáteční fázi [online]. Hospodářské noviny, 2016-03-30 [cit. 2016-03-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Čínský prezident od Krnáčové převzal symbolický klíč od pražských bran [online]. Novinky.cz, 2016-03-29 [cit. 2016-03-30]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Prezident Zeman přijel pozdě na pohřeb slovenského ex-prezidenta Kováče. Sputnik Česká republika [online]. Sputnik, 2016-10-13 [cit. 2016-10-24]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman a Klaus přijeli pozdě na pohřeb slovenského exprezidenta. Nepustili je do sálu. Lidovky.cz [online]. MAFRA, 2016-10-13 [cit. 2016-10-24]. Dostupné online. ISSN 1213-1385. Skočit nahoru ↑ Letoví dispečeři za zpoždění nemohou, objasnil Ťok Zemanovi. Ovčáček se omluvil. ČT24 [online]. Česká televize, 2016-10-22 [cit. 2016-10-24]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ 6 lží z Hradu. Počasí, dispečeři, protivítr, ranvej atd.. Echo24 [online]. Echo Media, 2016-10-24 [cit. 2016-10-25]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Společné prohlášení nejvyšších ústavních činitelů České republiky - Pražský hrad [online]. Hrad.cz, 2016-10-18 [cit. 2016-10-21]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ WIRNITZER, Jan; KRUTIL, Robin. S dalajlámou se sešlo 50 zákonodárců, univerzity vyvěsily vlajky Tibetu. iDnes.cz [online]. MAFRA, 2016-10-19 [cit. 2016-11-01]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK. Trump se mi za odložení schůzky v Bílém domě omluvil, tvrdí Zeman. Setkání by se mohlo uskutečnit v září. Hospodářské noviny. 2017-06-08 Dostupné online [cit. 2017-06-16]. (česky) Skočit nahoru ↑ POLÁK, Michal. Zeman s královnou mluvil o budoucnosti Čechů ve Velké Británii po brexitu. Na audienci dorazil i s dcerou. Hospodářské noviny. 2017-06-16 Dostupné online [cit. 2017-06-16]. (česky) Skočit nahoru ↑ Zeman dostal v Jekatěrinburgu doktorát Jelcinovy univerzity. Na fóru propagoval traktory a tramvaje. Česká televize [online]. 2017-11-24. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ The President of the Czech Republic Miloš Zeman Became Doctor Honoris Causa of Ural Federal University [online]. Urfu.ru – Ural Federal University, 2017-11-24. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ PERGLER, Tomáš. Dva Zemanovy tahy, za něž sklidil uznání. Výběr ústavních soudců a vedení ČNB oceňují i kritici [online]. aktualne.cz, 2017-03-10 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ PERGLER, Tomáš. Dva Zemanovy tahy, za něž sklidil uznání. Výběr ústavních soudců a vedení ČNB oceňují i kritici [online]. aktualne.cz, 2017-03-10 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Stenozáznam z 1. dne 21. schůze Senátu PČR [online]. senat.cz, 2014-05-29 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Senát schválil třináctý návrh prezidenta M. Zemana na jmenování ústavního soudce [online]. senat.cz, 2014-12-03 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nominace Výborného na Ústavní soud narazila ve výboru. Pyká za restituce? [online]. lidovky.cz, 2013-06-19 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Jan Kálal: Zeman chce velvyslankyní na Slovensku Livii Klausovou, lidovky.cz, 28. 3. 2012 Skočit nahoru ↑ ČTK: Livia Klausová podpořila Zemana. Nechce, aby první dáma mluvila jen německy, idnes.cz, 18. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Jan Vaca: Zeman chce prosadit Klausovou přes Nečase. Padne vláda, hrozí TOP 09, idnes.cz, 23. 4. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: LN: Klausová velvyslankyní. Jmenování posvětila Rusnokova vláda, Česká televize, 13. 8. 2013 Skočit nahoru ↑ ČTK: Zeman: Putnu profesorem nejmenuji, důvody neřeknu, nechci ho ponižovat, lidovky.cz, 17. 5. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Zeman odmítl jmenovat Putnu profesorem, důvody nezveřejní, ceskatelevize.cz, 17. 5. 2013 Skočit nahoru ↑ Lidovky.cz: Tři plus jeden důvod, proč Zeman nemá rád Putnu, Lidovky.cz, 17. 5. 2013 Skočit nahoru ↑ Novinky.cz: Zeman odmítl svého kritika Putnu jmenovat profesorem, univerzita si stěžuje, novinky.cz, 17. 5. 2013 Skočit nahoru ↑ iDNES: Zeman: Proč nemá být Putna profesor? Povím, až se obrátí na soud, iDNES, 17. 5. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Putna se dočkal profesorského diplomu, ceskatelevize.cz, 25. 6. 2013 Skočit nahoru ↑ ČERMÁKOVÁ, Jana. Sněmovna schválila novelu vysokoškolského zákona. Profesory bude nadále jmenovat prezident [online]. irozhlas.cz, 2016-01-27 [cit. 2017-06-09]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Senát navrhuje na nového ombudsmana Křečka a Šabatovou [online]. iDNES.cz, 2014-01-29 [cit. 2014-01-29]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Ani Šabatová, ani Křeček. O ombudsmanovi rozhodne v pátek druhé kolo [online]. iDNES.cz, 2014-02-13 [cit. 2014-02-13]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ LANG, Václav. Šabatová složila slib a stala se ombudsmankou. Novinky.cz [online]. 2014-02-18 [cit. 2014-02-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman znovu na válečné stezce s akademiky, odmítá jmenovat tři profesory Skočit nahoru ↑ ČTK; gal. Univerzity podaly žalobu na Zemana. Chtějí mu jmenování profesorů uložit rozsudkem. iHNed.cz [online]. 2015-11-20 [cit. 2015-11-20]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Univerzita Karlova a Vysoká škola ekonomická v Praze podávají společně s doc. Jiřím Fajtem, doc. Ivanem Ošťádalem a doc. Janem Eichlerem žalobu na prezidenta republiky [online]. Univerzita Karlova v Praze, 2015-11-20 [cit. 2015-11-20]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Fajt neuspěl ve sporu se Zemanem. Soud jeho žalobu kvůli jmenování profesorů zamítl [online]. irozhlas.cz, 2016-11-25 [cit. 2017-06-09]. [Kottová https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/fajt-neuspel-ve-sporu-se-zemanem-soud-jeho-zalobu-kvuli-jmenovani-profesoru-zamitl_201611251247_akottova2?print=1 Dostupné online]. Skočit nahoru ↑ Pl. ÚS 21/14 [online]. Brno: Ústavní soud České republiky [cit. 2015-07-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nález Ústavního soudu České republiky ze dne 30. 6. 2015, sp. zn. Pl. ÚS 21/14, [cit. 2015-07-09]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman: Vzdávám se práva udělovat milosti a amnestie [online]. tyden.cz, 2013-03-08 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BURIANOVÁ, Hana. Prezident republiky rozhodl o přenesení pravomoci v řízení o udělení milosti [online]. hrad.cz, 2013-11-29 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK: Zeman převedl milosti na ministerstvo s výjimkou vážně nemocných, ceskenoviny.cz, 30. 11. 2013 Skočit nahoru ↑ Kajínkovi milost nedám, opakoval Zeman. Otočil až letos, když zpochybnil verdikt soudu [online]. irozhlas.cz, 2017-05-12 [cit. 2017-06-09]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ JEŽEK, Petr. Prezident Zeman udělil první milost, dostal ji nemocný pachatel [online]. idnes.cz, 2016-09-02 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Kajínek seděl dlouho a v případu jsou nejasnosti, vysvětlil Zeman milost [online]. idnes.cz, 017-05-25 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ 54 procent Čechů souhlasí s milostí pro Kajínka. Zeman si zvyšuje popularitu, myslí si 39 procent [online]. ceskatelevize.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ 54 procent Čechů souhlasí s milostí pro Kajínka. Zeman si zvyšuje popularitu, myslí si 39 procent [online]. ceskatelevize.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ DOKUMENT: Inaugurační projev Miloše Zemana [online]. idnes.cz, 2013-03-08 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman se Schapirovi omlouvá, pokud byla zpráva protokolu chybná [online]. ceskenoviny.cz, 2016-11-11 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Americký velvyslanec Schapiro, co provokoval Zemana, dostane nejspíše padáka [online]. e15.cz, 2016-11-10 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman se Schapirovi omlouvá, pokud byla zpráva protokolu chybná [online]. ceskenoviny.cz, 2016-11-11 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Rozhovor prezidenta republiky pro Deník [online]. zemanmilos.cz, 2017-03-04 [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Prezident Miloš Zeman navštívil vsetínskou nemocnici a.s. [online]. http://nemocnice-vs.cz [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Prezident Zeman hýřil v Dobrovici vtipem a dobru náladou [online]. cukrovaryttd.cz [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovy návštěvy přišly kraje na 17 miliónů. Ať platí i Hrad, volají hejtmani [online]. novinky.cz, 2017-05-11 [cit. 2017-06-07]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ https://zpravy.idnes.cz/prezident-zeman-volba-prezidenta-manzelka-ivana-fub-/domaci.aspx?c=A170420_201755_domaci_pku ↑ Skočit nahoru k: a b TOMÁNEK, Tomáš. Kampaň nevedu, ale volte mě, prohlašuje prezident Zeman [online]. Lidovky.cz, 2017-11-04 [cit. 2018-01-17]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Nepovedu kampaň, sliboval Zeman. Nyní se však objevují jeho billboardy [online]. Novinky.cz, 2017-12-04 [cit. 2018-01-17]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman má dostatek podpisů pro kandidaturu, hlásí Veleba. Zdraví prý není překážkou - Info.cz. Info.cz. Dostupné online [cit. 2017-08-18]. (česky) Skočit nahoru ↑ Rozhodnutí o registraci kandidátní listiny nebo o odmítnutí kandidátní listiny [online]. mvcr.cz, 2017-11-24 [cit. 2017-11-24]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ První den prezidentských voleb skončil. Poznamenal jej útok polonahé ženy na Zemana. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-12]. (česky) Skočit nahoru ↑ Tradice novoročních projevů končí, Zeman bude řečnit na Štěpána – Novinky.cz Skočit nahoru ↑ Stížnosti na Zemanovy vulgarismy se množí, Hovory z Lán bude řešit vysílací rada. Novinky.cz [online]. 2014-11-03 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Pressklub: záznamy pořadů. Frekvence 1 [online]. 2015-01-04 [cit. 2015-01-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ WEBMASTER@BARRANDOV.TV, TV Barrandov, www.barrandov.tv, e-mail:. TÝDEN s prezidentem | Barrandov.tv. Barrandov.tv. Dostupné online [cit. 2017-05-05]. (anglicky) Skočit nahoru ↑ ‘Something wrong with Ukraine, EU’: Czech leader condemns ‘Nazi torchlight parade’. Rt.com [online]. 2015-01-04 [cit. 2015-01-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ [3] Skočit nahoru ↑ S úsměvem jde všechno líp. Zeman ohlásil konec blbé nálady Skočit nahoru ↑ Za migrační vlnou stojí Muslimské bratrstvo, tvrdí Zeman Skočit nahoru ↑ Zeman se hned po Novém roce pustil do Sobotkovy vlády Skočit nahoru ↑ Barnevernet děti unesl, je to stát ve státě, míní Zeman. Odvolal by velvyslance Skočit nahoru ↑ Zeman navrhne mezinárodní smlouvu k ochraně českých dětí v Norsku Skočit nahoru ↑ ren. Zeman opět světový. Dětská pornografie v jeho počítači budí zájem zahraničí - Echo24.cz. Echo24. 2017-03-28 Dostupné online [cit. 2017-04-01]. (česky) Skočit nahoru ↑ Detaily z vyšetřování: Zemanův počítač hackeři nenapadli, ke zneužitým dětem se dostal sám - Seznam Zprávy. www.seznam.cz [online]. [cit. 2017-04-01]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ iDNES: Zeman na Hradě? Levicový, bez Šloufa a zklidňující politiky, idnes.cz, 15. 12. 2011 Skočit nahoru ↑ Křesťan Dnes: Miloš Zeman: Jsem tolerantní ateista, krestandnes.cz, 13. 12. 2012 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Zeman se ujal úřadu, chce bojovat proti kmotrům a setkávat se s lidmi, ceskatelevize.cz, 8. 3. 2013 ↑ Skočit nahoru k: a b c Rozhovor prezidenta republiky pro časopis Týden. Týden. 24. červen 2013 Dostupné online. ISSN 1210-9940. Skočit nahoru ↑ Stejnoprotokol z 20. schůze Federálního shromáždění ze dne 21. ledna 1992 [online]. psp.cz [cit. 2017-11-15]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Novinky.cz: Schwarzenberg chce revizi ústavy, Zeman změnu volebního zákona, novinky.cz, 13. 11. 2013 Skočit nahoru ↑ Český rozhlas: Schwarzenberg a Zeman se v televizní debatě hádali o amnestii, referendech i dekretech, rozhlas.cz, 17. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Týden.cz: Prezidentští kandidáti debatovali o amnestii i zrušení Senátu, tyden.cz, 17. 1. 2013 ↑ Skočit nahoru k: a b Zeman mluvil také o žárovce na chatě. Metro. Únor 2014 Čís. 39, s. 7. Dostupné online. ISSN 1211-7811. (česky) ↑ Skočit nahoru k: a b ČTK: Výběr názorů Miloše Zemana na často diskutovaná témata, ceskenoviny.cz, 26. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Jan Kubita, Miloš Zeman: Velký dotazník Miloše Zemana. Zná nový prezident Ulož.to? A chce zachránit euro?, iHNed.cz, 28. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman: Názory Miloše Zemana, zemannahrad.cz, 2012 Skočit nahoru ↑ Novinky.cz: Zeman chce vyvěsit na Hradě vlajku EU, výměnou za peníze z Bruselu, novinky.cz, 9. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Česká televize: Zeman: České euro do pěti let, EU bez Turecka, ale časem možná s Ruskem, ceskatelevize.cz, 21. 4. 2013 Skočit nahoru ↑ iDNES: Zeman: Vládu s podílem KSČM jmenuji, přejí-li si to voliči, idnes.cz, 4. 11. 2012 Skočit nahoru ↑ Zeman: Nezávislost Kosova jsem nikdy neuznal a Thaçi je válečný zločinec Skočit nahoru ↑ "Duda dostal Řád bílého lva. EU by Polsko neměla kritizovat, řekl Zeman". iDNES.cz. 15. března 2016. ↑ Skočit nahoru k: a b Konvoj není okupace, vzkázal Zeman "antiamerickým bláznům". ČT 24 [online]. 2015-03-24 [cit. 2015-04-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ "Zeman: Neměli bychom rozbíjet dobré vztahy s Ruskem". E15.cz. 4. srpna 2014. Skočit nahoru ↑ PALATA, Luboš. Zeman bagatelizoval krizi na Ukrajině. Zrušme sankce, vyzval rusky [online]. idnes.cz, 2014-09-26 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ PALATA, Luboš. Zeman bagatelizoval krizi na Ukrajině. Zrušme sankce, vyzval rusky [online]. idnes.cz, 2014-09-26 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ http://www.zemanmilos.cz/cz/clanky/rozhovor-prezidenta-republiky-pro-prezidentsky-pressklub-radia-frekvence-1.htm Skočit nahoru ↑ Zeman: Americký velvyslanec má dveře na Hrad zavřené. ČT 24 [online]. 2015-04-05 [cit. 2015-04-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech president says his ‘doors are closed’ to US envoy over Moscow WWII visit comments. RT [online]. 2015-04-05 [cit. 2015-04-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ US ambassador barred from Prague Castle by Czech president. BBC [online]. 2015-04-05 [cit. 2015-04-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech president reportedly bars US ambassador from official visits in rift over Russia. Fox News [online]. 2015-04-06 [cit. 2015-04-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech president 'bans US ambassador from Prague Castle' over Russia visit. Guardian [online]. 2015-04-06 [cit. 2015-04-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech president bans U.S ambassador from Prague Castle: media. Reuters [online]. 2015-04-06 [cit. 2015-04-06]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman má vlastní důstojnost a hrdost, pochválil prezidenta šéf ruské diplomacie Skočit nahoru ↑ Premiér Fico na oslavy do Moskvy pojede, píší na Slovensku Skočit nahoru ↑ Místo přehlídky Zeman jednal s Ficem o propojení Váhu a Moravy Skočit nahoru ↑ Zeman je fakticky mluvčím Kremlu, píše Washington Post – Novinky.cz Skočit nahoru ↑ Senátora McCaina znepokojuje Zemanův postoj k Rusku – Novinky.cz Skočit nahoru ↑ Diplomat Kolář: Migrace, poslední hit ruské propagandy - rozhlas.cz Skočit nahoru ↑ "Zeman: Ruská televize o roce 1968 lže, invaze byla zločin". Novinky. 3. června 2015. Skočit nahoru ↑ "Nejvyšší představitel Západu‘ Zeman poctí Peking účastí na vojenské přehlídce". Lidovky. 25. srpna 2015. Skočit nahoru ↑ "Babiš: Čínské investice CEFC si vylobbovali lidé spjatí s ČSSD. Se Zemanem se neshodnu". iHNed.cz. 22. října 2016. Skočit nahoru ↑ KOVANDA, Lukáš. @LukasKovanda [online]. 11:30 PM - 15 Jan 2018 [cit. 2018-01-26]. Dostupné online. (česky) Skočit nahoru ↑ "Zeman naštval Saúdskou Arábii, Zaorálek se obává sankcí". Novinky. 13. června 2014. Skočit nahoru ↑ "Zeman židovské lobbisty oslnil hebrejštinou, tleskali mu vestoje". iDNES. 2. března 2015. Skočit nahoru ↑ Jordánský král dostal nejvyšší řád. Následuje Bushe, ale i Kaddáfího. ČT24 [online]. 2015-02-11 [cit. 2015-02-11]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Jordánský král a Zeman si vyměnili nejvyšší vyznamenání. Aktuálně.cz [online]. 2015-02-11 [cit. 2015-02-11]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Miloš Zeman: Proč považuji islám za anticivilizaci ↑ Skočit nahoru k: a b iDNES: Nepřítelem je islám, „připomněl“ světu prezidentský kandidát Zeman, idnes.cz, 27. 6. 2011 Skočit nahoru ↑ Jan Lipold – Názory Aktuálně Skočit nahoru ↑ "Uprchlíci otevírají Islámskému státu přístup do Evropy, prohlásil Zeman". iDNES.cz. 28. června 2015 Skočit nahoru ↑ ČT24: Referendum na Krymu je popřením ukrajinské ústavy, tvrdí Zeman, ceskatelevize.cz, 17. března 2014 Skočit nahoru ↑ ČT24: Zeman: Nechci vypadat jako válečný štváč, ale Rusko je třeba zastrašit, ceskatelevize.cz, 11. 4. 2014 Skočit nahoru ↑ iDNES: EU i NATO by měly odstrašit Rusko před akcemi na Ukrajině, řekl Zeman, idnes.cz, 11. 4. 2014 Skočit nahoru ↑ ČT24: I Zeman ve Walesu nakonec kritizoval ruskou agresi, ceskatelevize.cz, 5. 9. 2014 Skočit nahoru ↑ iDNES: Žádná invaze, zbytečné sankce, tvrdil Zeman. Ve Walesu mluvil jinak, idnes.cz, 5. 9. 2014 Skočit nahoru ↑ "Na Ukrajině je občanská válka jako v 30. letech ve Španělsku, řekl Zeman". iDNES.cz. 9. října 2014. Skočit nahoru ↑ Zemanovy výroky ohledně Ukrajiny jsou nepřijatelné, Kyjev si předvolal českého velvyslance. Český rozhlas [online]. 2014-11-17 [cit. 2014-11-20]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovy výroky ohledně Ukrajiny jsou nepřijatelné, Kyjev si předvolal českého velvyslance. Novinky.cz [online]. 2014-11-19 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman: Jaceňuk nechce mírové řešení, je premiérem války. Novinky.cz [online]. 2015-01-03 [cit. 2015-01-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech News Agency: Zeman criticizes Ukrainian Prime Minister. Kyiv post [online]. 2015-01-04 [cit. 2015-01-05]. Dostupné online. (anglicky) Skočit nahoru ↑ ‘Premier of war’: Czech president says Yatsenyuk not seeking peaceful solution for E. Ukraine. Rt.com [online]. 2015-01-03 [cit. 2015-01-05]. Dostupné online. (anglicky) Skočit nahoru ↑ "Ukrajina účtuje s minulostí, banderovcům ale přiznala zásluhy". Novinky. 10. dubna 2015. Skočit nahoru ↑ "Zeman: Ukrajině k hrdinům, jako je Bandera, blahopřát nemohu". Týden. 8. ledna 2015. Skočit nahoru ↑ iDNES: Fanatici, sepsul Klaus „oteplovače“. A dočkal se uznání od klimatologa, idnes.cz, 22. 8. 2012 Skočit nahoru ↑ Novinky.cz: Jsem arogantní jen vůči hlupákům, řekl Zeman, novinky.cz, 18. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Ekolist.cz: Volba prezidenta 2013: Šumava nebo Temelín, Miloš Zeman zůstává ve svých názorech konzistentní, ekolist.cz, 8. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Šéf Jedličkova ústavu: Zeman se s handicapovanými dětmi mýlí. DVTV.cz [online]. 2015-01-15 [cit. 2015-01-15]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ http://www.lidovky.cz/rada-pro-vysilani-zamitla-stiznost-hradu-nemeli-jsme-co-resit-vysvetlil-predseda-gij-/zpravy-domov.aspx?c=A150428_115005_ln_domov_hm Skočit nahoru ↑ Hodnocení působení Miloše Zemana v prezidentském úřadě – leden 2014 [online]. cvvm.soc.cas.cz [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Hodnocení působení Miloše Zemana v prezidentském úřadě – leden 2015 [online]. cvvm.soc.cas.cz [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Hodnocení působení Miloše Zemana v prezidentském úřadě – leden 2016 [online]. cvvm.soc.cas.cz [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Hodnocení působení Miloše Zemana v prezidentském úřadě – leden 2017 [online]. cvvm.soc.cas.cz [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ TNS Aisa: Zeman na Hradě ztratil téměř třetinu voličů [online]. ceskatelevize.cz, 2014-12-07 [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Se Zemanem je spokojeno 57 procent lidí [online]. ceskatelevize.cz, 2017-04-23 [cit. 2017-06-10]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman v žebříčku popularity předstihl Babiše, věří mu víc než polovina lidí [online]. Aktualne.cz, 2016-02-04. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ "Zeman má rekordní podporu: Díky uprchlíkům mu fandí 70 % Čechů". Kurzy.cz. 15. února 2016. Skočit nahoru ↑ Popularita prezidenta Zemana klesá. Přesto má podporu 60 procent Čechů [online]. Denik.cz, 2016-12-13. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ GOLIS, Ondřej. Kvůli Olovu nikoho nevyhodil, líčí exporadce další Zemanův faul [online]. lidovky.cz, 2013-01-25 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ SLONKOVÁ, Sabina. Aféra kolem Štiřína pokračuje [online]. idnes.cz, 2000-05-30 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. ↑ Skočit nahoru k: a b c d e f g Zeman se měl omlouvat už sedmkrát. Jako prezident se za lež omluvil poprvé [online]. lidovky.cz, 2016-11-11 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Vyšetřovatelé v kauze Bamberg potvrdili dva roky jasnou věc [online]. lidovky.cz, 2000-01-20 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Sabina Slonková, Stát chce prodat zámek Štiřín. Cena 100 milionů, 5.2.2009, Aktualne.cz Skočit nahoru ↑ KOLÁŘ, Petr. Ovčáček: Povím vám tajemství. Jsem historik amatér [online]. tyden.cz, 2015-05-10 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Pražská kavárna je neštěstí české historie, myslí si prezidentův mluvčí [online]. idnes.cz, 2016-02-17 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Drahoš vyzve Zemana v boji o Hrad. Ovčáček už začal s urážkami [online]. e15.cz, 2017-03-28 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Ovčáček: Nikdy nelžu, bráním prezidenta a chodím s kůží na trh. Vždycky budu politicky nekorektní [online]. DVTV, 2016-11-02 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ZELENKA, Jakub. Všichni, o které se Ovčáček otřel [online]. lidovky.cz, 2016-11-03 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ZELENKA, Jakub. Všichni, o které se Ovčáček otřel [online]. lidovky.cz, 2016-11-03 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KABÁTOVÁ, Šárka. Jako mluvčí má hovořit za prezidenta. Ovčáček si ale na sítích rád hraje na politika [online]. lidovky.cz, 2017-05-13 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KABÁTOVÁ, Šárka. Jako mluvčí má hovořit za prezidenta. Ovčáček si ale na sítích rád hraje na politika [online]. lidovky.cz, 2017-05-13 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ MIKEL, Jakub. Čí je Ovčáčkův Twitter? [online]. houpaciosel.cz, 2016-11-04 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovy sliby: Za dva roky jich prezident porušil už osm [online]. zpravy.aktualne.cz [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanovy sliby: Za dva roky jich prezident porušil už osm [online]. zpravy.aktualne.cz [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BŘEŠŤAN, Robert. Zemanův klíčový poradce Martin Nejedlý na Hradě působí jen na základě ústní dohody [online]. hlidacipes.org, 2016-11-14 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BŘEŠŤAN, Robert. Zemanův klíčový poradce Martin Nejedlý na Hradě působí jen na základě ústní dohody [online]. hlidacipes.org, 2016-11-14 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BŘEŠŤAN, Robert. Zemanův klíčový poradce Martin Nejedlý na Hradě působí jen na základě ústní dohody [online]. hlidacipes.org, 2016-11-14 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ TOMÁNEK, Tomáš. V Zemanově kampani má rozhodující slovo byznysman Martin Nejedlý [online]. http://ceskapozice.cz, 2017-05-10 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zemanův kancléř Mynář nezískal prověrku. Zmapovali jsme jeho byznys i majetek [online]. hlidacipes.org, 2015-09-23 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Mynář má poslancům vysvětlit prověrku „pro Vráťu". Nechápu to, tvrdí [online]. idnes.cz, 2016-08-19 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman o Mynářovi: Urychleně potřebuje prověrku, jinak končí [online]. ceskatelevize.cz, 2013-10-27 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman o Mynářovi: Urychleně potřebuje prověrku, jinak končí [online]. ceskatelevize.cz, 2013-10-27 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman o Mynářovi: Urychleně potřebuje prověrku, jinak končí [online]. ceskatelevize.cz, 2013-10-27 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ PRCHAL, Lukáš. Členové Hradní stráže si stěžují na zmatky i nesmyslné příkazy. Viní z nich kancléře Mynáře [online]. zpravy.aktualne.cz, 2016-11-23 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Erik Tabery. Proč Zeman lže. Respekt [online]. 2013-01-19. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Jsem arogantní jen vůči hlupákům, řekl Zeman, Novinky.cz, 18. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ MF DNES. Klaus přijme Zemana. Kdysi po sobě plivali jed, nyní se chválí. iDNES.cz [online]. 2013-02-05 [cit. 2014-09-23]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ŠÍDLO, Jindřich. Dva nejlepší nepřátelé. iDNES.cz [online]. 2003-01-24 [cit. 2014-09-23]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Česká televize: Kandidátský profil: Miloš Zeman píše na linkovaný papír napříč, ceskatelevize.cz, 11. 3. 2012 Skočit nahoru ↑ Bonmoty Miloše Zemana, instinkt.tyden.cz, 9. 9. 2011 Skočit nahoru ↑ Viliam Buchert: 15 nejšokantnějších bonmotů Miloše Zemana (a jeden vtip) reflex.cz, 5. 8. 2011 Skočit nahoru ↑ Karel Hvížďala: Portrét nového prezidenta: Tři brady a tváře Miloše Z., aktualne.cz, 26. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Špatný vtip, hodnotí politici Zemanova slova o likvidaci novinářů [online]. ceskenoviny.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Vladimír Michna: Miloš Zeman, Novinky.cz, prosinec 2012 Skočit nahoru ↑ Dienstbier a Zeman prosí KSČM o podporu. Pokud komunisté vyhrají volby, jejich vládu by jmenovali. iHNed [online]. 2012-11-30. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Rudí šalamouni. KSČM ve volbě podporuje Zemana i Dienstbiera. ČT24 [online]. 2012-12-08 1:58 CET, rev. 2012-12-08 19:07 CET. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK: Feministky chtějí po Zemanovi omluvu. Za výrok o znásilňování coby evoluční výhodě, iHNed.cz, 22. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Jana Smiggels Kavková: Otevřený dopis Miloši Zemanovi, czlobby.cz, 22. 1. 2013 Skočit nahoru ↑ Ať děti počkají do 27 a kouří bez rizika, řekl Zeman v továrně na cigarety [online]. idnes.cz, 2013-10-16 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Kouření zabíjí, vzkazují Zemanovi plicní lékaři [online]. idnes.cz, 2013-10-17 [cit. 2017-06-08]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK: Postižení chtějí od Zemana omluvu za výrok o invalidním vozíku, ceskenoviny.cz, 12. 11. 2013 Skočit nahoru ↑ SOBOTKOVÁ, Bára. Ropákem roku je prezident Zeman, Zelenou perlu získal Babiš. Aktuálně.cz [online]. 2014-04-25 [cit. 2016-12-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK; FEREBAUER, Václav. Ropákem roku se stal ministr Mládek kvůli limitům. Zaperlil Miloš Zeman. iDNES [online]. 2015-04-24 [cit. 2016-12-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ POKORNÝ, Jan; ŠEVČÍKOVÁ, Šárka. Pussy Riot je jen pornografická skupinka, prohlásil Miloš Zeman v Hovorech z Lán. Český rozhlas Radiožurnál [online]. 2014-11-02 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Lidovky.cz. O Číně, metálech a Kellnerovi. Přečtěte si celý ‚sprostý‘ rozhovor Zemana z Lán. Lidovky.cz [online]. 2014-11-03 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Vulgární Zeman v rozhlase: Kunda sem, kunda tam, hovno, zkurvili... – Echo24.cz Skočit nahoru ↑ Propuštěné členky Pussy Riot chtějí změnit ruské věznice, značky se ale zřekly. Český rozhlas [online]. 2014-11-02 [cit. 2014-11-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Pussy Riot pro Guardian: Zeman se chová jako patriarchální blbeček. ČT24 [online]. [cit. 2014-11-14]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Russian activists Pussy Riot visit UK to talk politics, prison reform and punk. The Guardian [online]. [cit. 2014-11-14]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Tschechiens Präsident Milos Zeman nutzt unflätige Worte – DIE WELT Skočit nahoru ↑ DAY, Matthew. Czech president shocks nations in expletive-filled interview. The Telegraph. 2014-11-04 Dostupné online [cit. 2018-01-18]. ISSN 0307-1235. (anglicky) Skočit nahoru ↑ Man jailed for having drugs - Herald.ie. Herald.ie. Dostupné online [cit. 2018-01-18]. (anglicky) Skočit nahoru ↑ Czech leader sparks uproar with foul-mouthed interview. Zee News. 2014-11-04 Dostupné online [cit. 2018-01-18]. (anglicky) Skočit nahoru ↑ Policie v Krnově odvedla dva demonstranty proti Zemanovi. Novinky.cz [online]. 2014-11-11 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BBC:Czech president pelted with eggs on revolution anniversary. BBC [online]. 2014-11-17 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ http://www.lidovky.cz/vajicko-pro-zemana-zasahlo-nemeckeho-prezidenta-gaucka-do-hlavy-pwe-/zpravy-domov.aspx?c=A141117_155501_ln_domov_sho [online]. Skočit nahoru ↑ MfD: Zemana vypískali na Albertově, ochranka ho bránila před vajíčky. iDNES.cz [online]. 2014-11-17 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Vajíčka už jsou moc, ozývají se i Zemanovi kritici. ČT24 [online]. 2014-11-18 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman ztratil mladou generaci, hodnotí protesty Kocáb. ČT24 [online]. 2014-11-18 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Demonstrace na Albertově byla ostuda, míní Zeman. ČT24 [online]. 2014-11-19 [cit. 2014-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Hra kritizuje českého prezidenta, úspěch slaví i v zahraničí. iDNES.cz [online]. 2015-01-16 [cit. 2018-01-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Město Tišnov. Návštěva prezidenta Miloše Zemana v Tišnově - 25.1.2016 [video online]. YouTube [cit. 2016-01-26]. (čas 27:23). Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ZPĚVÁČKOVÁ, Barbora. Shoda napravo i nalevo. Zeman to s výrokem o Sobotkovi a kalašnikovu přehnal. Novinky.cz [online]. 2016-01-26 [cit. 2016-01-26]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KOPECKÝ, Josef. Jak se zbavit Sobotky? Zeman zmínil kalašnikov. Děsí rodinu, vadí premiérovi. iDNES.cz [online]. 2016-01-26 [cit. 2016-01-26]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ http://nazory.aktualne.cz/komentare/zeman-zavtipkoval-o-tom-jak-se-zbavit-sobotky-pokus-o-humor/r~0dc62d1ac41b11e5aa720025900fea04/ Skočit nahoru ↑ http://www.reflex.cz/clanek/komentare/68900/kalasnikov-demokracie-a-mozek-zemanova-usta-produkuji-jeden-potrat-za-druhym.html Skočit nahoru ↑ KOPECKÝ, Josef. Ať se Zeman omluví, navrhla Němcová. Jandák posílal poslance do Bohnic. iDNES.cz [online]. 2016-01-27 [cit. 2016-01-27]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Obyčejnými lidmi Zeman pohrdal už jako premiér, říká pro INFO.CZ jeho exporadce Šarapatka - Info.cz. Info.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-06]. (česky) Skočit nahoru ↑ ada; nig. Zemanův exporadce podal na prezidenta trestní oznámení kvůli výroku o kalašnikovu. Novinky.cz [online]. 2016-01-26 [cit. 2016-01-27]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Šašci, reagoval Zeman na politiky, kteří ho kritizovali za kalašnikov. iDNES.cz [online]. 2016-01-27. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK, dom. Zeman na cestě Libereckým krajem: Na uvítanou dostal od hejtmana Půty samopal. iHNed.cz [online]. 2016-02-24 [cit. 2016-02-24]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KOTALÍK, Jakub; JIŘIČKA, Jan. Prima neodvysílala Krausovu show s Bradym, mluví o nedodání kopie. iDnes.cz [online]. MAFRA, 2016-10-26, rev. 2016-10-27 [cit. 2016-10-29]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Špatný vtip, hodnotí politici Zemanova slova o likvidaci novinářů [online]. ceskenoviny.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech Leader’s Call to ‘Liquidate’ Journalists Was a Joke, His Office Says [online]. nytimes.com, 2017-05-15 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ SHARKOV, Damien. Czech president and Putin share a joke about ‘liquidating’ journalists [online]. newsweek.com, 2017-05 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech president says Putin ‘forbids’ Lavrov from smoking, jokes about ‘liquidating’ journalists [online]. rt.com, 2017-05-15 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ŠVEC, Michael. Novináři by se měli likvidovat, je jich moc, řekl Zeman Putinovi. Ten by jen omezil jejich počet [online]. zpravy.aktualne.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ŠVEC, Michael. Novináři by se měli likvidovat, je jich moc, řekl Zeman Putinovi. Ten by jen omezil jejich počet [online]. zpravy.aktualne.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Špatný vtip, hodnotí politici Zemanova slova o likvidaci novinářů [online]. ceskenoviny.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Špatný vtip, hodnotí politici Zemanova slova o likvidaci novinářů [online]. ceskenoviny.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-03]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ 'Nevhodný vtip', 'mrazí mě z toho'. Politici odsoudili výrok o 'likvidaci novinářů' [online]. irozhlas.cz, 2017-05-14 [cit. 2017-06-04]. Dostupné online. ↑ Skočit nahoru k: a b HOSENSEIDLOVÁ, Petra; VYDROVÁ, Michaela. Prezident nebude vytvářet výrokovou bitvu se sdružením Ferdinanda Peroutky, vzkázal mluvčí [online]. Rozhlas.cz, 2015-02-02 [cit. 2015-11-19]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Najděte ten článek, zaúkoloval Zeman své okolí. Jsme u roku 1938, říká Ovčáček | Domov. Lidovky.cz [online]. 2015-02-07 [cit. 2018-01-20]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Peroutkova vnučka zažalovala český stát za Zemanovy výroky. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-20]. (česky) Skočit nahoru ↑ Zeman vypíše odměnu pro toho, kdo najde údajný Peroutkův článek. iDNES.cz [online]. 2015-05-03 [cit. 2018-01-20]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ BÁRTA, Jiří. Zeman dá 100 tisíc případnému nálezci Peroutkova článku, Ovčáček neuspěl. iDNES.cz [online]. 2015-06-24 [cit. 2015-06-25]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK. Peroutkův článek Hrad nenašel. Zeman se omluvil. Aktuálně.cz [online]. 2015-06-26 [cit. 2015-06-26]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ KUBIŠTOVÁ, Pavla. Peroutkova vnučka zvítězila nad státem. Omluvte se, nařídil Hradu soud. iDNES.cz [online]. 2016-03-02 [cit. 2016-03-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ ČTK. "Nejsem senilní." Peroutka článek o Hitlerovi napsal, trvá na svém Zeman. Aktuálně.cz [online]. 2016-03-06 [cit. 2016-06-18]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ mka. Mynář: Za výrok o Peroutkovi se zatím neomluvíme, pak by chtěli omluvu všichni. Česká televize [online]. 2016-10-26 [cit. 2016-10-27]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Huffington Post: Šéf Human Rights Watch kritizuje prezidenta Miloše Zemana. Britské listy [online]. 2015-09-01 [cit. 2015-09-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Czech President Miloš Zeman Says Refugees Are Like A 'Tsunami That Will Kill Him'. Huffington Post [online]. 2015-09-01 [cit. 2015-09-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ NACHTMANN, Filip. Zeman je islamofob, píše komise Rady Evropy. Echo24.cz. 2015-10-14 Dostupné online [cit. 2018-01-12]. (česky) Skočit nahoru ↑ Šéf eurosocialistů se opřel do Zemana kvůli jeho výrokům o deportaci migrantů. ČT24 [online]. 2016-10-05 [cit. 2016-10-05]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman chce deportovat ekonomické migranty na volné ostrovy. Není to naše politika, kontruje Zaorálek. ČT24 [online]. 2016-10-02 [cit. 2016-10-02]. Dostupné online. Skočit nahoru ↑ Zeman je hulvát, egomaniak, ale i kandidát s největšími šancemi, píše zahraniční tisk. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-12]. (česky) Skočit nahoru ↑ Sochař si vzal na paškál Zemana s Ovčáčkem. Naštvali mě, komentuje drsné karikatury. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2018-01-18]. (česky) Skočit nahoru ↑ ECHO24, BP. Svini zbořenou jsem koupil já, přiznal Kalousek - Echo24.cz. Echo24. 2017-04-10 Dostupné online [cit. 2018-01-18]. (česky) Literatura Kdo je kdo : 91/92 : Česká republika, federální orgány ČSFR. Díl 2, N–Ž. Praha: Kdo je kdo, 1991. 637–1298 s. ISBN 80-901103-0-4. S. 1130. Kdo je kdo = Who is who : osobnosti české současnosti : 5000 životopisů / (Michael Třeštík editor). 5. vyd. Praha: Agentura Kdo je kdo, 2005. 775 s. ISBN 80-902586-9-7. S. 759. Osobnosti - Česko : Ottův slovník. Praha: Ottovo nakladatelství, 2008. 823 s. ISBN 978-80-7360-796-8. S. 811. Zeman : skutečný příběh českého prezidenta. Praha: Ústav nezávislé žurnalistiky, z.ú., 2017. 102 s. ISBN 978-80-270-1727-0. ČERMÁK, Petr. Pane prezidente, co uděláte?. Praha: Imagination of People, 2013. 191 s. ISBN 978-80-87685-12-9. TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : III. díl : Q–Ž. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 587 s. ISBN 80-7185-247-3. S. 559–560. Související články Inaugurace prezidenta České republiky Miloše Zemana Seznam předsedů Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky Seznam premiérů Česka Seznam prezidentů České republiky Externí odkazy Logo Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu Miloš Zeman ve Wikimedia Commons Autor Miloš Zeman ve Wikizdrojích Osoba Miloš Zeman ve Wikicitátech Kategorie Miloš Zeman ve Wikizprávách Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Miloš Zeman Miloš Zeman – Oficiální životopis na stránkách Úřadu vlády ČR, vlada.cz Životní příběh Miloše Zemana, zemannahrad.cz, 2012 Milan Churaň: ZEMAN Miloš, heslo v encyklopedii Kdo byl kdo v našich dějinách ve 20. století, libri.cz Miloš Zeman – nekrolog politika a oslava Vysočiny, 27. 12. 2007, ceskatelevize.cz Velké politické retro – pořad Naostro ČT z 9. 6. 2002 (televizní debata), ceskatelevize.cz Miloš Zeman: the hardline Czech leader fanning hostility to refugees – rozhovor pro Guardian (anglicky) Prezidenti České republiky Česko Václav Havel (1993–2003) • Václav Klaus (2003–2013) • Miloš Zeman (od 2013) Premiéři České republiky Česko V rámci federace Stanislav Rázl (1969) • Josef Kempný (1969–1970) • Josef Korčák (1970–1987) • Ladislav Adamec (1987–1988) • František Pitra (1988–1990) • Petr Pithart (1990–1992) • Václav Klaus (1992; vláda pokračovala dál v samostatné ČR) Emblem Vlády České republiky Samostatná ČR Václav Klaus (1993–1998; vláda jmenována již v době federace roku 1992) • Josef Tošovský (1998) • Miloš Zeman (1998–2002) • Vladimír Špidla (2002–2004) • Stanislav Gross (2004–2005) • Jiří Paroubek (2005–2006) • Mirek Topolánek (2006–2009) • Jan Fischer (2009–2010) • Petr Nečas (2010–2013) • Jiří Rusnok (2013–2014) • Bohuslav Sobotka (2014–2017) • Andrej Babiš (2017–dosud) Vláda Miloše Zemana Předseda vlády Miloš Zeman (jmenován 17. července 1998, ČSSD) Členové v den jmenování vlády 22. července 1998 Vladimír Špidla (1. místopředseda vlády, práce a sociální věci, ČSSD) • Pavel Mertlík (místopředseda vlády – demise 12. dubna 2001, finance – pověřen 21. července 1999 – demise 21. dubna 2001, ČSSD) • Pavel Rychetský (místopředseda vlády, předseda Legislativní rady vlády, ČSSD) • Egon Lánský (místopředseda vlády pro koordinaci resortů zahraničí, vnitra a obrany – demise 1. prosince 1999, ČSSD) • Jan Kavan (místopředseda vlády – pověřen 10. prosince 1999, zahraniční věci, ČSSD) • Miroslav Grégr (místopředseda vlády – pověřen 30. května 2001, průmysl a obchod, ČSSD) • Jaroslav Bašta (bez portfeje – demise 23. března 2000, ČSSD) • Jaromír Císař (místní rozvoj – odvolán 26. dubna 2000, ČSSD) • Ivan David (zdravotnictví – demise 9. prosince 1999, ČSSD) • Pavel Dostál (kultura, ČSSD) • Jan Fencl (zemědělství, ČSSD) • Václav Grulich (vnitro – demise 4. dubna 2000, ČSSD) • Miloš Kužvart (životní prostředí, ČSSD) • Antonín Peltrám (doprava a spoje – odvolán 26. dubna 2000, ČSSD) • Ivo Svoboda (finance – odvolán 20. července 1999, ČSSD) • Vladimír Vetchý (obrana – odvolán 4. května 2001, ČSSD) • Eduard Zeman (školství, mládež a tělovýchova, ČSSD) Členové jmenovaní později	1. srpna 1998	Otakar Motejl (spravedlnost – demise 16. října 2000, ČSSD) 9. února 2000	Bohumil Fišer (zdravotnictví, ČSSD) 23. března 2000	Karel Březina (bez portfeje, ČSSD) 5. dubna 2000	Stanislav Gross (vnitro, ČSSD) 13. dubna 2000	Jiří Rusnok (finance, ČSSD) 26. dubna 2000	Petr Lachnit (místní rozvoj, ČSSD) • Jaromír Schling (doprava a spoje, ČSSD) 2. února 2001	Jaroslav Bureš (spravedlnost, ČSSD) 4. května 2001	Jaroslav Tvrdík (obrana, ČSSD) Předsedové a místopředsedové Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR 1. volební období (1993–1996)	předseda Milan Uhde • místopředsedové: Jan Kasal • Karel Ledvinka • Pavel Tollner • Jiří Vlach 2. volební období (1996–1998)	předseda Miloš Zeman • místopředsedové: Petra Buzková • Jiří Honajzer • Jan Kasal • Jiří Vlach • Karel Ledvinka • Jaroslav Zvěřina 3. volební období (1998–2002)	předseda Václav Klaus • místopředsedové: Petra Buzková • František Brožík • Stanislav Gross • Ivan Langer 4. volební období (2002–2006) předseda Lubomír Zaorálek • místopředsedové: Ivan Langer • Vojtěch Filip • Jan Kasal • Jitka Kupčová • Hana Marvanová • Miroslava Němcová 5. volební období (2006–2010) předseda Miloslav Vlček • místopředsedové: Miroslava Němcová • Lubomír Zaorálek • Jan Kasal • Lucie Talmanová • Vojtěch Filip 6. volební období (2010–2013) předsedkyně Miroslava Němcová • místopředsedové: Lubomír Zaorálek • Vlasta Parkanová, poté Jiří Oliva • Kateřina Klasnová • Jan Hamáček • Jiří Pospíšil 7. volební období (2013–2017) předseda Jan Hamáček • místopředsedové: Jaroslava Pokorná Jermanová, poté Radek Vondráček • Vojtěch Filip • Petr Gazdík • Pavel Bělobrádek • Jan Bartošek 8. volební období (2017–2021) předseda Radek Vondráček • místopředsedové: Jan Hamáček • Vojtěch Filip • Petr Fiala • Tomio Okamura • Vojtěch Pikal Předsedové ČSSD Sociálně demokratická strana českoslovanská v Rakousku 1878 Josef Boleslav Pecka 1887–1893 Josef Hybeš 1893–1905 Josef Steiner 1905–1915 Antonín Němec 1916–1917 Bohumír Šmeral Československá sociálně demokratická strana dělnická 1917–1925 Antonín Němec 1925–1938 Antonín Hampl Československá sociální demokracie 1945–1947 Zdeněk Fierlinger 1947–1948 Bohumil Laušman 1948 Zdeněk Fierlinger Československá sociální demokracie v exilu 1948 Blažej Vilím 1948–1972 Václav Majer 1973–1989 Vilém Bernard 1989–1990 Karel Hrubý 1989–1990/95 Československá sociální demokracie 1989–1990 Slavomír Klaban 1990–1993 Jiří Horák Česká strana sociálně demokratická 1993–2001 Miloš Zeman 2001–2004 Vladimír Špidla 2004–2005 Stanislav Gross (pověřen řízením) 2005–2005 Stanislav Gross 2005–2006 Bohuslav Sobotka (pověřen řízením) 2006–2010 Jiří Paroubek 2010–2011 Bohuslav Sobotka (pověřen řízením) 2011–2017 Bohuslav Sobotka 2017–doposud Milan Chovanec (pověřen řízením) Předsedové SPO 2010–2010: Miloš Zeman (13. 11. 2010 zvolen čestným předsedou) • 2010–2010: Vladimír Hönig (místopředseda pověřený pravomocemi) • 2010–2013: Vratislav Mynář • 2013–2014: Zdeněk Štengl • 2014 – dosud: Jan Veleba