User:Georgros/sandbox

Füüsiline mälu või muutmälu (ingl.k Physical memory või Random Acess Memory ehk RAM) on arvutimälu mis lubab väga kiiret andmevahetust. See on ainukene mäluliik millel on otsene ühendus protsessoriga ja hoiab endas programmide käivitamis- ja tööandmeid. Füüsiline mälu lubab andmeid lugeda ja kirjutada peaaegu sama aja jooksul, sõltumata nende andmete füüsilisest kohtast mälus. Füüsiline mälu hõlmab endas multipleksimis vooluringe, et ühendada info adresseeritud kohaga ja seal muutusi luua.

Füüsilist pooljuht mälu on suurelt võttes kahte liiki. Dünaamiline füüsiline mälu (ehk mälu mis kaotab oma info kui toitepinge on kaotatud.) ja Staatiline füüsiline mälu (ehk mälu mille info ei vaja perioodilist värskendamist, kui toimib ikka ainult toitepinge olemasolul.)

Ajalugu
Esimene füüsilise mälu leiutasid Freddie Williams ja Tom Kilburn aastal 1947 Manchesteri ülikoolis Inglismaal(Williams Tube), mida kasutati edukalt mitmetes algsetes arvutites. Selle maht oli mõnisada kuni mõnituhat bitti.

1947 leiutati ka veel Ferriitmälu (ingl.k magnetic-core memory), mis oli kõvasti kasutuses aastatel 1955-1975. Ferriitmälus kasutatakse ferriitrõngaid mis sisaldavad igaüks ühte bitti. Selle südamink võib olla magnetiseeritud päripäeva või ka vastupäeva. Selle mälutüübi jaoks ei ole vaja toitepinget et sinna andmeid salvestada, kuid info lugemise käigus see kustub, sest südamik muudetakse nulliks. Seda nimetatakse hävitavaks lugemiseks.

pooljuht mälud hakkasid tekkima 1960ndatel aastatel, kuigi need olid kiiremad ei saanud nad konkureerida ferriitmäludega, sest need olid palju odavamad.