User:GiorgianaAnton/sandbox

''Dezvoltarea teoriei afective a mintii in adolescenta: clarificarea rolului functiilor executorii''

Teoria mintii, abilitatea de a intelege starile mentale, implica inferente in legatura cu starile mentale (teoria cognitiva a mintii) si emotionale (teoria emotionala a mintii) ale celorlalti. Studiul prezent a explorat rolul functiilor executive in dezvoltarea teoriei afective a mintii, pe parcursul adolescentei. Au fost masurate teoria afectiva a mintii si trei subcomponente ale functiilor executive ( inhibitia, actualizarea informatiilor si alternarea informatiilor). Teoria afectiva a mintii a fost relationata pozitiv cu varsta, si cu toate cele 3 functii executive. In mod specific, inhibitia a explicat cea mai mare parte a variantei in ceea ce priveste diferentele de varsta in teoria afectiva a mintii. Adolescenta se caracterizeaza prin provocari majore in campul socioemotional. Prieteniile cu cei de o varsta devin mai importante, si se nasc relatiile romantice, care solicita dezvoltarea abilitatilor socioemotionale mai elaborate. Aceste abilitati cuprind interpretarea starilor mentale ale altora, precum convingeri, dorinte si emotii. Pentru a interpreta starile mentale ale celorlalti, este nevoie de o teorie a mintii pe deplin functionala. ToM (teoria mintii) este un construct multidimensional care poate fi impartit in 2 componente: 1. TOM afectiv, care cuprinde inferente despre emotii (aspectele „”fierbinti’’), si 2. TOM cognitiv, cu inferente despre cunostinte si convingeri (aspectele „”reci’’ ale teoriei mintii). Teoria cognitiva a mintii este un prerechizit pentru teoria afectiva a mintii, conform modelului dezvoltat de Shamay-Tsoory si colaboratorii (2010). Mai intai, dezvoltarea unei teorii cognitive a mintii, care sa fie functionala, constituie o necesitate, pentru a intelege perspectiva celorlalti si pentru a infera starile lor mentale. Apoi, este nevoie de empatie pentru a intelege emotiile altei persoane. Numai integrarea acestor 2 procese pune in miscare o teorie a mintii functionala, care reprezinta prin urmare, un aspect specific si solicitant cognitiv, de ordin superior, al procesarii afective. Pe aceeasi traiectorie cu aceasta idee, dovezile comportamentale initiale, arata ca TOM cognitiva, pare sa se dezvolte mai devreme decat TOM afectiva, de vreme ce copiii trebuie mai intai sa ajunga la o intelegere a credintelor celorlalti, pentru a aprecia faptul ca convingerile ghideaza emotiile celorlalti. Acest lucru genereaza posibilitatea ca TOM afectiva s-ar putea sa aiba o traiectorie de dezvoltare mai extinsa decat TOM cognitiva de primul, sau al doilea rang. In timp ce emergenta si ontogeneza timpurie ale TOM cognitiva au beneficiat de cercetari ample, numai o mana de studii exista pe dezvoltarea TOM afectiva. Intelegerea emotiilor, ca si surpriza, incepe sa se dezvolta intre 7 si 9 ani, in vreme ce abilitatile mai complexe, implicate in intelegerea sociala, se dezvolta intre 9 si 11 ani. Dezvoltarea TOM pe parcursul adolescentei nu este suficient studiata, acest lucru fiind valabil mai ales pentru TOM afectiva. Doar 2 studii au investigat posibila dezvoltare continua a TOM afectiva in adolescenta. Timpul necesar pentru a se gandi la nivelul de adecvare al emotiilor, a scazut in adolescenta. Mai mult, adolescentii au facut mai multe erori in alegerea unui final adecvat al scenelor care reprezinta raspunsul unui personaj la emotiile companionului sau. Aceste descoperiri comportamentale sunt coroborate cu dovezile emergente ale unei dezvoltari neuronale indelungate ale TOM afectiva si cognitiva, in timpul adolescentei. In acord cu aceasta, cortexul prefrontal medial (MPFC) reprezinta o arie cerebrala cheie, implicata in dezvoltarea continua a TOM, in perioada adolescentei. In mod specific, MPFC ventral, se crede ca este relationat cu TOM afectiva, in timp ce MPFC dorsal, a fost asociat in principal, cu o dezvoltare continua a TOM cognitiva. Aceste rezultate sunt in acord cu studiile de leziune, care sprijina aceasta disociere dubla intre TOM afectiva si cognitiva, in cortexul prefrontal medial. Luate impreuna, aceste rezultate de neuroimagistica, precum si dovezile initiale din doua studii comportamentale, sugereaza continua dezvoltare a TOM afectiva pe perioada adolescentei. Cu toate acestea, primul studiu comportamental, s-a focalizat doar pe timpul de gandire, si nu a oferit nicio masura de acuratete, iar al doilea studiu, a fost unul neuroimagistic, cu doar 15 participanti, in grupul adolescentilor si in cel al adultilor. Mai mult, cercetarile anterioare au folosit materiale si sarcini statice, nenaturale, carora le-au lipsit caracteristici dinamice importante ale emotiilor. Asadar, primul scop al acestui studiu, a constat in testarea variantei relationata cu varsta, in TOM afectiv in timpul adolescentei, folosind „”scala faciala” a bateriei de teste Cambridge Mindreading Face-Voice Battery ( bateria de teste pentru citirea mintii si a vocii), care prezinta stari emotionale complexe. Acest test consta in videoclipuri care arata fata si partea superioara a unor actori, ceea ce aproximeaza interactiunile sociale din viata reala, si prin urmare faciliteaza prezentarea unor stari mentale afective, care cer miscare (lipsa sinceritatii). Acest instrument este potrivit pentru grupul de varsta investigat, pentru ca a fost construit pentru a detecta deficite subtile in TOM afectiva, la adultii cu autism ridicat. Emotiile reprezentate sunt complexe si bazate pe situatii. In opozitie cu emotiile de baza, emotiile descrise s-ar putea sa nu fie usor de extras la prima vedere, si doar prin utilizarea mecanismului de recunoastere a emotiilor. Prin urmare, sarcina cere individului sa preia perspectiva celuilalt. (TOM cognitiva). TOM afectiva este conceptualizata ca si integrarea TOM cognitive si a empatiei. Asadar, sarcinile care evalueaza TOM afectiva solicita atat procesele de recunoastere a emotiilor, cat si un nivel superior de intelegere al TOM cognitiva, precum si empatie. Mai mult, conform modelului dezvoltat de Shamay-Tsoory (2010), TOM cognitiva s-ar putea sa fie un prerechizit pentru sarcina utilizata pentru TOM afectiva. Ca si adaugare la traiectoria de dezvoltare a TOM afectiva, procesele cognitive care declanseaza aceste schimbari sunt de interes pentru cercetarea cognitiva si a dezvoltarii sociale. Un candidat major pentru aceste procese cognitive, care au fost discutate, il reprezinta functiile executive. Functiile cognitive implica procese cognitive de nivel inalt, care sunt importante pentru actiunile orientate spre scop, la copiii prescolari. S-a demonstrat ca functiile executive joaca un rol important in performanta cognitiva a TOM. In conformitate cu o metaanaliza, corelatiile dintre functiile exectuive si TOM la copiii mici, dau o marime a efectului puternica, de 1.08. Cu toate acestea, niciun studiu nu a investigat inca dezvoltarea indelungata TOM afectiva si modul in care aceasta se relationeaza cu dezvoltarea continua a functiilor executive, pe perioada adolescentei. Acest lucru surprinde, avand in vedere ca functionarea executiva in situatii afective pare sa fie inca subdezvoltata in adolescenta, asa cum se poate vedea din comportamentul de asumare a riscului, si de fuga dupa senzatii. Asadar, adolescenta a fost etichetata ca o perioada critica, sau sensibila, in dezvoltarea reglarii emotiilor, si a comportamentului. Reglarea propriilor emotii automate si prepotente, precum si a gandurilor, este un element necesar pentru TOM afectiva. O intelegere mai buna a dezvoltarii normative a rolului functiilor executive in TOM afectiva, va duce la elucidarea relatiilor complexe dintre abilitatile socioemotionale si cele cognitive, in timpul acestei perioade turbulente de viata. Mai mult, este importanta delimitarea ratei schimbarilor normale din adolescenta, pentru aceste abilitati, in esantioanele tipice, daca tinem cont de faptul ca acest grup de varsta reprezinta o perioada critica pentru dezvoltarea psihopatologiilor. Mai departe, predictia ca relatia dintre TOM si EF, s-ar putea extinde la dezvoltarea TOM afectiva, in timpul adolescentei, vine din doua linii de cercetari. Mai intai, studiile recente au aratat o dezvoltare substantiala a functiilor exectuive in perioada adolescentei. Corelatele neuronale ale acestei dezvoltari a functiilor executive, au fost de asemenea observate, mai ales in cortexul prefrontal dorsolateral. Perioada de varsta care cuprinde adolescenta este de un interes specific pentru acest tip de cercetare, pentru ca adolescentii au dezvoltat deja abilitati de baza ale TOM afective, in timp ce sofisticarea continua ale unor abilitati mai complexe ale TOM afectiva, poate fi declansata si sustinuta de dezvoltarea perpetua a functiilor executive. Mai mult, Apperly si colegii ei, au sustinut ca studiile de dupa copilarie, pot aduce informatii cu privire la rolul functiilor executive in emergenta TOM. Functiile executive (EF) si teoria mintii (TOM), ar putea fi relationate in etape ulterioare ale vietii. Acest lucru genereaza predictia ca relatia dintre TOMS si EF in copilarie are sustinere, de vreme ce EF sunt o parte esentiala a abilitatilor unei TOM mature, pe care copiii o dezvolta. Dezvoltarea unor abilitati mai sofisticate ale functiilor executive, poate creste abilitatea de a manageria starile emotionale ale celorlalti mai fin, ceea ce ar duce in final la o functionare sociala imbunatatita. Mai mult decat atat, o a doua linie de cercetare, indica in mod direct asocierea dintre aceste 2 constructe in esantioanele de adulti tineri. De exemplu, performanta participantilor a scazut intr-o sarcina de povestire, cu componente ale TOM afectiva, atunci cand se lucra in paralel la o sarcina de actualizare. Performanta la o sarcina vizuala a TOM afective, a fost intrerupta selectiv, prin performanta simultana a unei sarcini solicitante de inhibitie, dar nu si al sarcinii de actualizare. In alt studiu, diferite aspecte ale EF, au fost relationate cu performanta in diferite masuri ale TOM afectiva. Totusi, majoritatea studiilor, nu au investigat sistematic, fatetele disociative ale EF, si s-au focalizat mai degraba pe masurile compozite globale ale EF, sau pe o singura componenta a EF. Functiile executive pot fi conceptualizate ca si trei componente distinctive: 1. Inhibitia raspunsurilor prepotente, 2. Actualizarea informatiilor din memoria de lucru, si 3. Alternarea/shiftingul intre sarcini. Asadar, este avantajos, sa se masoare toate cele trei componente distinctive. Asadar, dintr-o perspectiva conceptuala, studiul de fata a tintit spre delimitarea sistematica a rolului acestor trei subcomponente ale EF, in TOM afectiva, in esantioanele de adolescenti. Intrucat TOM afectiva pare sa fie un proces integrativ care se bazeaza atat pe TOM cognitiva, cat si pe empatie, este nevoie de aditionale procese cognitive complexe (functii executive) pentru a integra si coordona resursele cognitive. Mai multe subcomponente ale EF, ar putea juca un rol in TOM afectiva, in urmatoarele moduri: memoria de lucru ar putea permite mentinerea si manipularea informatiei in minte, in legatura cu starile emotionale trecute si prezente ale unei persoane, inhibitia ar permite individului sa isi inhibe propria stare mentala, pentru a se plasa in pantofii emotionali ai celeilalte persoane, iar alternarea/shiftingul ar putea fi important pentru a fi flexibil intre propriile stari emotionale si cele ale altei persoane. In prezent, nu exista studii care sa investigheze relatiile dintre TOM afectiva si EF in adolescenta. Prin urmare, studiul de fata are 2 scopuriL 1. Sa examineze varianta relationata cu varsta in cadrul unei masuri realiste a TOM, pe parcursul adolescentei, intr-un esantion mare. Noi am prezis ca TOM afectiva va continua sa se dezvolte in adolescenta, si 2. Examinarea influentei inhibitie, actualizarii si shiftingului in explicarea variantei relationate cu varsta, si a diferentelor individuale in TOM afectiv. Am prezis ca toate cele 3 subcomponente ale EF pot explica varianta relationata cu varsta in TOM afectiva. Acest lucru este coroborat cu ajutorul studiilor care au gasit un nivel crescut al inhibitiei, actualizarii si shiftingului, in adolescenta.

Metoda Participanti Au participat 139 de persoane (23% barbati, 77% femei) cu varste intre 12 si 22 de ani. Toti participatii erau vorbitori nativi de germana. Participantii scolari erau in liceu, si se pregateau de facultate si nu s-au diferentiant de studenti cu privire la abilitatile verbale si non-verbale. Mai mult, aceste grupuri de varsta nu s-au diferenat nici la nivel de educatie parentala. Criteriul de excludere a fost stabilit de raportarea la sine si de deranjul psihiatric, precum autismul, deficitul de atentie, depresia sau schizofrenia. Participantii au fost recrutati prin brosuri si anunturi postate in scoli, cluburi sportive si facultati. Consimtamantul scris a fost obtinut inainte de participare de la fiecare persoana sau de la parinte, in cazul minorilor. Tote prcedurile aufost aprobate de Comitetul Universitatii de Etica. Materiale Teoria afectiva a mintii Testele cu fete. Testele cu fetele reprezinta “modelul facial”. A fost tradus in germana si pus pe calculator. Videoclipurile cu actori barbati si femei de diferite varste care exprimau emotii complexe au fost prezentate pe un ecran LCD. Acestea au variat intre 3-5 secunde. Participantii au ales din 4 adjective, cel care se potrivea cel mai bine cu imaginea. Exemple de astfel de adjective sunt “suparat, abatut, empatic, vibrant” dupa ce participantul apasa butonul, aparea alt filmulet. Nu s=a primit nici un feedback in timpul probei. Participantilor li s-a spus sa raspunda cat mai correct posibil. Datorita unor probleme tehnice, un element din testul initial nu a fost aratat. Astfel, ca proba a continut 49 de elemente care au fost prezentate in ordine aleatorie. O foaie care continea definitiile adjectivleor a fost data la incepulul probei pentru a miscora rata greselilor din cauza vocabularului. Consisntenta interna a fost calculata pentru testul fetelor si s-a dovedit a fi acceptabila. Golan si colegii sai au aratat ca testul fetelor are legatura cu tsetul ochilor, care este o masura standard a ToM-ului afectiv. La fel, s-a descoperit ca acest test nu este corelat cu testul pentru autism. Astfel, se poate spune ca exista o validitate de construct. Abilitatile cognitive de baza Abilitatea nonverbala si verbala. Pentru a estima abilitata cognitiva de baza pentru ambele domenii, au fost date urmatoarele teste, conform cu varsta participatilor: vocabular si de matrice. Aceste 2 subteste au fost selectate ca estimatori. Testul de vocabular a reflectat vocabularul expresiv. A fost ales din moment ce intelegerea cuvintelor poate juca un rol importamt in testul fetelor. Testul cu matrice este un marcator pentru inteligenta nonverbala si a fost ales pentru ca testul este relationat cu organizarea perceptiilor. Timpul de raspuns a fost nelimitat. Au fost luate in considerare rezultatele de aceptabil sau bun. Pentru ambele s-a stabilit o buna validitate de construct. Functiile executive Au fost selectate testele specifice ale EF au pentru a cuprinde cele 3 componente ale EF. Ulterior, aceste probe au aratat o validitate acceptabila in grupurile de varsta scolara. Ulterior, acestea au aratat fidelitate buna pentru grupurile similare ca si varsta, mai exact, inhibitie, r=.90, actualizarea informatiilo r=.76, shifting, sau alternare r= .97. Probele au fost validate in termeni de predictie a altor abilitati cognitive. Mai mult, studiile au aratat ca performanta acestor teste a crescut in perioada adolescentei, pentru antisacadare, memoria literelor, si sarcini similare cu formarea culorilor. Toate probele au fost prezentate pe un ecran LCD. Participantilor li s-a cerut sa raspunda cat mai correct posibil, insa nu li s-au dat instructiuni in legatura cu viteza. Inhibitia Pentru a testa controlul inihibitiei s-a folosit testul atisacadarii. Pe perioada fiecarei testari (92 de probe), participantilor li s-a cerut sa se aeze pe un punct din centrul ecranului pentru un interval de 1-3 secunde. Un indiciu vizual (un patrat negru) aparea apoi intr-o parte a ecranului. Dupa scurta prezentare a indiciului, un stimul era prezentat in coltul opus. Participantilor li s-a cerut sa identifice directia sagetii prin apasarea unuia din cele 3 butoane: stanga, dreapta, sus. Pentru acest scop, participantilor li s-a cerut sa-si schimbe privirea in partea opusa a indiciului initial. Indiciile au fost prezentate la distanta egala de unghiul de observatie de la punctual de fixare. Proportia raspunsurilor in care participantii au identificat corect directia sagetii, a fost variabila dependenta. Actualizarea informatiilor Proba literelor memorate a fost folosita pentru a masura componenta de actualizare a functiior executive. In aceasta proba, o lista de literea fost prezentata la o distanta de 1,5 secunde una de alta. Participantilor li s-a cerut sa-si aminteasca ultimele 3 litere din fiecare lista si sa le introduca pe tastatura. Lista varia de la 5 la 9 litere si nu a fos prezentata participantilor inainte, astfel ca proba a fost readaptata pe perioada probei. Participantii au trecut prin 12 probe si au trebuit sa-ai aminteasca ultimele 3 litere a fiecarei probe, in total 36 de litere amintite. Proportia medie a raspunsurilor amintite a fost folosita ca variabila dependenta. Schimbarea/ alternarea. Proba culoare-forma, folosind obiecte geometrice a fost folosita pentru a masura schimbarea. Participantii au trebuit sa clasifice obiectele dupa culoare (rosu sau verde) sau dupa forma (cerc sau triunghi) prin apasarea unui buton. S-a folosit o barna externa, cu rolul de a fi scris deasupra stimulilor si a ramas acolo pana ce era dat un raspuns. Prima data, au fost cate 2 serii de 26 de probe, pe rand cu forma si cu culoare. Apoi participantii au trecut prin proba mixta de 82 de exercitii. Conform lui Myiake, si ca variabila dependenta a folosit schimburi nespecificate si s-au comportat conform diferentelor dintre reactia de timp intre proba mixta si cea de 2 serii. RT a fost masurat doar la probele corecte. Rezultate Inaintea analizelor, masuri nevariabile cu valori mai mari de 3 devieri au fost excluse. A existat un singur participant cu un scor minim la proba de inhibitie, care a fost exclus. Datele descriptive despre abilitatile cognitive, testele EF si masurile unui ToM afectiv sunt prezentate la tabelul 1. Abilitatile verbale si nonverbale ale participantilor au fost la nivel normal. In primul rand, corelatiile cu varsta au fost computerizate pentru toate variabilele cognitive. Dupa cum era de asteptat nu a existat nici o corelatie intre varsta si scorurile normative de la testul de vocabular si cel de matrice. Astfel, abilitatea cognitiva de baza a fost adecvata varstei. Varsta a fost corelata cu cele 3 masuri ale EF. Varsta a fost corelata si cu performanta ToM-ului afectiv in directia prezisa. In al doilea rand, relatiile corelate au fost date prin evaluarea contributiilor testelor EF de vocabular si matrice si variabila ToM-ului afectiv. Analizele au aratat relatii stabile ale ToM-ului afectiv cu toate 3 testele EF in directia asteptata, de la schimbare la actualizare, pana la corelarea cu inhibitia. Ca o completare, abilitatea verbala a fost relationata cu performanta ToM-ului afectiv. Corelatiile nu au fost afectate de genul participantilor. Descompunerea efectului varstei in teoria afectiva a mintii In analizele noastre finale, ne-am axat pe stabilirea contributiei relative a mai multor resurse cognitive a varstei in ToM-ul afectiv. Am creat o analiza de regresie pentru acurate in testul fetelor pentru diferentele din testul de vocabular si cel de matrice. Dupa cum era de asteptat din analizele corelate, testul de vocabular a produs o contributie semnificativa la varianta ToM-ului afectiv, in timp ce testul matricelor nu a explicat nici o variatie. Apoi, au fost introduse testele EF. Din cele 3 teste, singurul predictor a fost inhibitia. Cu cele 3 masuri incluse s-a presupus o variatie de 26% a modelului. Ulterior s-a ajuns la ultimul pas al ecuatiei ToM-ului afectiv. Varsta a adus o imbunatatire a predictiei, stabilind un scor de 15% a variantei observate a ToM-ului afectiv. Genul nu a stabilit o variatie semnificativa in testul fetelor. Luate impreuna, considerandu-se greutatile beta pentru modelyl regresiei finale cu toti predictorii inclusi, inhibitia a fost cel mai important si semnificativ al EF pentru proba ToM-ului afectiv.

Discutii Scopul initial a studiului a fost investigarea dezvoltarii ToM-ului afectiv in adolescenta cu o paradigma noua formata cu ajutorul unor filmulete care descriu starea emotionala a unor personaje. A fost scoasa la iveala dezvoltarea continua a TOM afectiva: ToM-ul afectiv si varsta au fost puternic relationate. Chiar si dupa controlarea EF si abilitatilor cognitive de baza, varsta a explicat variantele din testul fetelor. Al doilea scop a fost sa investigheze rolul inhibitiei, adaugarii si schimbarii in variatia varstei in ToM-ul afectiv in timpul adolescentei. Pentru cunostiintele noastre, studiul este primul care analizeaza relatia dintre EF si ToM-ul afectiv in perioada adolescentei. Referitor la scopul acesta, toate 3 EF au fost corelate cu ToM-ul afectiv si performanta sa si a explicat o mare parte a variatiei. In mod specific, cea mai mare corelare a fost gasita intre inhibitie si ToM-ul afectiv. Apoi, in modelul final al regresiuii cu toti predictorii inclusi, inhibitia a fost cel mai important predictor al EF. Avand in vedere ca 35% din variatia testului fetelor a fost explicat de varsta, studiul acesta ofera alte dovezi pentru dezvoltarea ToM-ului afectiv in adolescent. Acest rezultat se extinde la descoperirile a 2 studii recente (Keulers si Sebastian). Mai mult, rezultatele marcheaza importanta masurarii ToM-ului afectiv cu niste paradigm mai natural si mai complexe pentru a evita efectele de la alte studii anteroare. Descoperirile recente arata o relatie apropiata intre EF si dezvoltarea ToM-ului afectiv. Din moment ce ToM-ul afectiv pare sa fie un process integrat care se bazeaza pe ToM-ul cognitive si empatie, poate sunt necesare alte procese cognitive mai complexe care sa coordoneze resursele cognitive. Inhibitia coreleaza cu ToM-ul afectiv. Aceasta descoperire este consiistenta cu dovezi anterioare care arata ca ToM-ul afectiv si inhibitia sunt in stransa legatura la adulti. Penntru dezvoltarea unui ToM afectiv mai complex adolescentii au nevoie de procese cognitive precum inhibitia. Acest lucru arata ca este essential studiul ToM-ului nu umai la adolescenti, dar si in alte perioade. Mai mult, arata importanta unei diferentieri sistematice in rolul proceselor EF. Inhibitia particulara poate fi implicata in ToM-ul afectiv prin probe precum testul fetelor sau a ochilor, de exemplu atractia poate fi activata automat si trebuie inhibata. Mai mult, s-a discutat despre faptul ca inhibitia ajuta la amintirea lucrurilor prin comprimarea raspunsurilor destul de mult pentru a cauta in memorie, pentru a oferi raspunsurile necesare. Acest lucru pare plauzibil din moment ce filmuletele pot inhiba prima impresie si pot duce la stabilirea intregii secvente. Rolul specific al inhibitiei poate fi in legatua cu regiuni ale creierului implicate in ToM-ul afectiv si inhibitia. Regiunea pentru ToM pare sa fie codul pentru valoarea emotionala a stimulilor si selectarea actiunilor. Mai mult, inhibitia pare sa fie necesara pentru a media semnalul codat. Procesele inhibitorii sunt associate cu activitatea dorso-laterala a creierului. Astfel, asocierea comportamentala intre inhibitie si ToM-ul afectiv poate fi posibila si relationata cu organizarea neutra a 2 regiuni in timpul unei decizii emotionale. Este interesant ca Sebastian a gasit dezvoltarea ToM-ului afectiv la nivel neurologic. Sunt necesare cercetari ulterioare pentru a investiga dezvoltarea ToM-ului afectiv in timpul adolescentei la nivel comportamental si neurologic. Mai mult, testul vocabularului prezice o variatie mica a performantei ToM-ului afectiv. Acest lucru poate fi posibil din moment ce proba cere intelegerea unor descrieri verbale a sentimentelor. Acest lucru e in concordanta cu dovada ca limbajul are un rol vital in dezvoltarea ToM-ului la copii si adolescenti. Studiile anterioare au ales probe care au depins de intelegerea termenilor emotionali lingvistici. Din moment ce abilitatile verbale continua sa se dezvolte in adolescent, studiile viitoare ar trebui sa dezvolte probe mai adecvate varstei cu o incarcatura verbal mai mica. In mod similar, functiile cognitive de baza pot juca un rol in dezvoltarea ToM-ului afectiv. Cu toate astea, un studiu recent nu a descoperit nici o relatie intre viteza de procesare a informatiei si dezvoltarea ToM-ului afectiv. In mod similar cu alte dezvoltari literare, apare o limitare a studiul acesta cu investigarea relatiei intre ToM si EF. Cu toate astea, in acest studiu ne-am axat pe testarea a 3 componente a functiilor executorii in mod systematic. Intr-un studiu viitor ar fi interesant de testat rolul inhibitiei intr-o paradigma a unei probe duble in acelasi grup de varsta. O alta limitare a prezentului studiu este distributia inegala a genului. Cu toate astea, in alte analize, genul a fost controlat si nu a avut un impact important pentru rezultate. Astfel este putin probabil sa credem ca rezultatele noastre au fost afectate de acest lucru. Nu numi, cercetarile viitoare ar trebui sa tina cont de descoperirile noastre. Avand in vdere ca dezvoltarea inhibitiei in ToM-ul afectiv in adolescent poate relationa cu comportamentele problematice cum ar fi asumarea riscurilor, este important de esxaminat aceasta problema. In ultimul rand, prezentul studiu este limitat pentru ca nu include un test despre ToM-ul cognitiv in parallel cu cel afectiv, care ar permite o comparative direct intre cele 2 componente ale ToM-ului si examinarea rolului EF in ambele cazuri. Important este ca, un test parallel ar permite investigarea despre existent sau nu, a diferentelor intre Tom cognitiva sic cea afectiva, sub influenta EF, in special a inhibitiei. In prezent, in literatura de specialitate nu exista nici un instrument cu un design comparabil care sa permita o astfel de comparatie. Cercetarile viitoare ar trebui sa se axeze pe crearea unor teste care se vor baza pe acele comparatii. Concluzii Recent, Apperly si colegii sai au aratat ca este crucial de examinat rolul EF in ToM la adulti pentru a investiga daca exista o dezvoltare a ToM-ului dupa copilarie si ce rol are EF. Prezenttul studiu a adoptat aceasta abordare in cazul adolescentilor. Descoperirile noastre sugereaza o dezvoltare a ToM-ului afectiv in timpul adolescentei si demonstreaza procese intre EF si ToM-ul afectiv. Inhibitia a avut rolul cel mai important in ToM-ul afectiv din cele 3 componente ale EF. Studiile viitoare sunt necesare pentru investigarea dezvoltarii ToM cognitive si afective, folosind designul longitudinal. Pentru a explora mai in detaliu relatia intre ToM si EF, sunt necesare mai multe cercetari in diferite grupuri de varsta. Mai mult, investigatii viitoare ale ToM-ului afectiv la un nivel neurologic ne vor ajuta sa elucidam misterul acestei subcomponente a ToM.