User:Guxtov/sandbox

Termin “Kuus Sigma” tuleb statistikast ja kasutatakse statistilises kvaliteedijuhtimises, mis aitab hinnata protsessi suutlikust. Kuus Sigma saab täiustada uusi või olemasolevaid protsesse kasutades selle määratletud metoodikat. Selle põhieesmärk on rakendada mõõdikupõhist strateegiat mis spetsialiseerub protsessi täiustamisele ja variatsiooni vähendamisele äri- ja tootmisprotsessides. Seda iseloomustab ülimalt kõrge kvaliteeditasemega protsesse. Selleks et saavutada Kuus Sigma taset, protsess ei tohi toota rohkem kui 3,4 defekti 1 miljonist võimalusest (99.99966% juhtumitest on defekti vabad). Kuus Sigmat hakati kasutama ärimaailmas esimest korda 1986. aastal Motorolas ning seda tutvustati Bill Smith ja Mikel J. Harry poolt.

Ajalugu
Kuue Sigma juured kui mõõtmisstandardina pärinevad 19. Sajandist, kui Carl Friedrich Gauss tutvustas nominaaljaotust. 1920-datel aastatel tuli Walter Shewhart välja tootmiskvaliteedi kontrolli ideega. Läbi selle loodi tööriist – ohjekaart, mille abil oli võimalik visualiseerida protsessi variatsiooni ja tutvustas statistilise protsessi kontrolli mõistet. Mitmeid mõõtmisstandardeid sündisid sellest sündmusest, aga termin “Kuus Sigma” sai alguses Motorola inseneri Bill Smithi kaudu.

1980-datel otsustasid Motorola insenerid, et traditsioonilised kvaliteedimõõtmis meetodid pole piisavalt detailsed mis mõõdavad defekte tuhandetest võimalustest. Selle asemel soovisid nad luua meetodi mis mõõdab defekte miljonitest võimalustest. Läbi selle lõi Motorola uue standarti kvaliteedijuhtimises mis on toonud nende organisatsioonile edukaid lõpptulemusi. Kuus Sigma kasutamine on aidanud Motorolal säästa 2005. aastaks 11 miljardi dollarit tootmiskuludest. Samuti on ka Kuus Sigma ametlikult registreeritud Motorola kaubamärk. 1995. aastal otsustas Jack Welch teha Kuus Sigmast General Electric-u keskse äristrateegia.

Meetodid
Kuus Sigma kasutamine töötab läbi kahe alameetodi: DMAIC ja DMADV.

DMAIC 5 tsüklit:

 * 1) 	Probleemi defineerimine (Define), kliendi vajaduste ja soovide väljaselgitamine.
 * 2) 	Mõõtmine (Measure), relatiivsete andmete kogumine.
 * 3) 	Analüüs (Analyse), andmete analüüs ja põhjus-efekti suhte kinnitamine.
 * 4) 	Parendamine (Improve), protsessi täiustamine ja optimiseerimine.
 * 5) 	Kontroll (Control), kindlustamaks protsessi deviatsioonid on parendatud.

DMAIC tsükli kasutus on implimeeritud projektidesse mis aitavad täiustada olemas olevaid protsesse. DMAIC on põhitööriist selleks, et juhtida Kuus Sigma projekte. Samuti on DMAIC edasiarendus PDCA tsüklist (plan-do-check-act).

DMADV 5 tsüklit:

 * 1) 	Probleemi defineerimine (Define), luua eesmärk mis arvestab kliendi soovide ja ettevõte strateegiaga.
 * 2) 	Mõõtmine (Measure), mõõta toote võimalusi, tootmismahtu ja riske.
 * 3) 	Analüüs (Analyze), arendades ja disainides alternatiive.
 * 4) 	Disain (Design), disainida täiustatud alternatiivi.
 * 5) 	Kinnitus (Verify), kinnita toote disain, viia läbi testimine ja rakendada tootmisprotsess.

DMADV kasutatakse projektides uute protsesside loomisel.

DMAIC ja DMADV individuaalsetes tsükli osades kasutatakse mitmeid kvaliteedijuhtimis meetodeid ja tööriistu mida rakendatakse ka väljaspool Kuus Sigma strateegiat. Nagu näiteks:
 * Projekti harta
 * Kliendi rahulolu uuringud
 * SIPOC konteksti diagramm
 * Avastuslik andmeanalüüs
 * ANOVA
 * 5S
 * Võimalike vigade analüüs
 * Kalaluu diagramm
 * Pareto Diagramm
 * Mõõtesüsteemi analüüs
 * Regressioonanalüüs
 * Kaizen Blitz
 * Poka-yoke

Kuus Sigma Sertifikaadid
Üks põhi innovatsioone Kuus Sigma kasutamisel sisaldab totaalset kvaliteedijuhtmise funktsiooni “professionaliseerumist”. Kuus Sigma professionaali eksisteerivad mitmel tasandil ja mängivad eri rolle. Selleks et organisatsioonis oleks võimalik Kuus Sigmat edukalt rakendada on loodud kindla väljaõppega rollid. Nende nimetused põhinevad võitluskunsti vöö värvuse hierarhias, mis näitab oskuste taset ja rolli Kuus Sigma projekti läbiviimisel. Formaalselt ASQ (The American Society for Quality) järgi tunnustatakse Kuus Sigma mandaadiga nelja eri tasandi:
 * Meister mustvöö (MBB); . Treenib ja õpetab musti ja rohelisi vöösid. Tema roll organisatsioonis on rohkem Kuus Sigma tehnoloog ja sisemine nõustajana projektidele.
 * Must vöö (CSSBB); Serfitseeritud spetsialist, tunneb Kuus Sigma filosoofiat ja eesmärke ning oskab rakendada selle meetodeid. Samuti suudab juhtida projekti DMAIC tsükli läbi Kuus Sigma põhimõtete.
 * Roheline vöö (CSSGB); abistavad musti vöösid projekte andmete kogumise ja analüüsiga. Samuti juhivad nad rohelise vöö tasandil projekte ja meeskondi.
 * Kollane vöö (CSSYB); omavad põhiteadmisi Kuus Sigma kasutamisel osalevad kui projektimeeskonna liikmetena jälgides protsesside täiustusi.