User:Hahakoeranoku2/sandbox

Sissejuhatus
Referaadis on lähemalt kirjutatud Hiina-Tiibeti keelkonnast ehk omavahel suguluses olevatest keeltest. Materjal on saadud internetist, mille põhjal on ka töö kirjutatud. Referaadi põhiosas on kirjeldatud keelkonna ajalugu, tähestikku, keelte sarnasusi ja geograafilist paiknemist. Hiina-Tiibeti keelkond on perekond keeli kus on üle 400 erineva keele. Vanad kirjakeeled nagu hiina, tiibeti ja birma keel esindavad kolme suurt keelt Hiina-Tiibeti keelkonnas. https://www.britannica.com/topic/Sino-Tibetan-languages#ref75001 Teisi selle keelkonna sugulus keeli räägitakse Himaalajas, Kagu-Aasia massiivil ja ida äärel Tiibeti platool. Mägistel aladel asuvad väikesed keele kommuunid mida on vähe dokumenteeritud kuna nendesse kohtadesse on raske ligi pääseda. Esimene keel, millest kõik alguse sai oli Vana-Hiina keel, millest on leitud kirjalikke tekste 1200 a. eKr https://en.wikipedia.org/wiki/SinoTibetan_languages#Study_of_literary_languages Hiina teadlaste uurimistulemus näitab, et hiina-tiibeti keelte algkodu asus Põhja-Hiinas Kollase jõe kallastel. Selle kohta on kaks põhi teooriat – Põhja-Hiina teooria ja Edela-Hiina teooria. Selle viimase järgi asus algkodu kas Edela-Hiina Sichuani provintsis või Kirde-Indias, piirkonnas, kus neid keeli on rohkesti ja erinevaid. Uurimistöös võrdlesid teadlased arvuti abiga, kuidas kõlab ligi tuhat sõna enam kui sajas hiina-tiibeti keelkonna keeles. Sarnasuste ja erinevuste põhjal koostasid nad keelte päritolupuu. Sobitades seda arheoloogiliste leidude andmestikuga jõudsidki nad järeldusele, et hiina-tiibeti keeled pärinevad algselt Põhja-Hiinast, kust nad on mitme tuhande aasta eest läände ja lõunasse levinud. https://novaator.err.ee/936653/hiina-tiibeti-keeled-parinevad-kollase-joe-kaldailt

Hiina-Tiibeti keelkond
19 saj. otsustasid hiinlased, tiibetlased, birmalased ja ülejäänud Hiina-tiibeti rahvad, et teha kompromiss ning lepiti kokku, et nende keeltel on geneetiline sugulus. See on nüüd aktsepteeritud ja ülemaailmselt vastu võetud. Samas otsustati et uusi keeli, hiina-tiibeti keelkonnale juurde ei lisata aga selletõttu ei ole ka see keelkond nii arenenud kui indo-euroopa ja austro-aasia. Osad hiina-tiibeti väiksemaid keeli räägitakse ainult mägistel aladel, kuhu on raske pääseda, seoses piirialadega. 18 sajandil mitmed õpetlased panid tähele et Tiibeti ja Birma keelte vahel paralleele ning mõlemal keelel olid pikad kirjanduslikud traditsioonid. Nimi „Tiibeti-Birma“ keel rakendati esmakordselt 1856 aastal James Richardson Logani poolt. Indo-Hiina keele uuringud tõid välja need koosnevad neljast keele perekonnas: Tiibeti-Birma, Tai, Mon-Khmer ja Malai-Polüneesia. Julius Kopert tõi välja 1823 aastal, et Birma, Tiibeti ja Hiina keeled jagavad igapäevast põhisõnavara aga Tai, Mon-Khmer ja Vietnami keeled erinevad nendest. https://en.wikipedia.org/wiki/Sino-Tibetan_languages#Study_of_literary_languages

Hiina-Tiibeti keeled
See on keelkond, kuhu kuuluvad Tiibeti-Birma keeled, hiina keeled, miao-jao keeled ja kami-tai keeled, mis jaotuvad alljärgnevalt: Adi keel (või ka abhor, abor, boga’er luoba, lhoba, luoba) on üks Hiina-Tiibeti keelte hulka kuuluv Põhja-Assami keeltest. Anali keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte kuki-tšini rühma kuuluv keel, mida räägitakse India Manipuri osariigi kaguosas ja sellega piirneval alal Myanmaris. Austroaasia keeled on keelte hõimkond (Austroaasia hõimkond) või keelkond, millesse kuulub 160 keelt, mida kõneleb kokku umbes 100 miljonit inimest Kagu-Aasias ja India kirdeosas. Bantava keel (inglise keeles Bantawa language, kuid ka Bantaba, Bantawa Dum, Bantawa Rai, Bantawa Yong, Bantawa Yung, Bontawa) on Hiina-Tiibeti keelkonda kuuluv keel, mis liigitub Tiibeti-Birma kiranti keelte alla. Birma keel kuulub Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma rühma. Burušaski keel on teadaolevate sugulaskeelteta ehk isoleeritud keel Pakistanis ja Indias. "Dzongkha keel" ehk bhutani keel on Bhutani Kuningriigi riigikeel. Lao keel (ka laotiini) kuulub Hiina-Tiibeti keelkonna kami-tai keelterühma tai keelte hulka. Manipuri keel ehk meithei keel (manipuri keeles মেইতেই লোন্ Meitei-lon) on Kirde-Indias Manipuri osariigis ja ümberkaudsetel aladel Assami, Lääne-Bengali, Nagalandi, Tripura ja Uttar Pradeshi osariigis ning Bangladeshis ja Birmas kõneldav keel. Tai keel (tai keeles ภาษาไทย (phasa Thai) 'tailaste keel') on Tai ametlik keel. Tiibeti keel on üldnimetus, mida kasutatakse vastastikku arusaadamatute kesktiibeti, khami ja amdo keele murrete kohta, mida ajalooliselt kõneldakse Hiina Rahvavabariigi poliitilise kontrolli all olevatel Tiibeti aladel. https://et.unionpedia.org/i/Hiina-Tiibeti_keeled

Keele sarnasused teiste Hiina-Tiibeti keeltega
Sarnasusi keeltes hakati otsima 18-19 sajandil. Suguluskeeltel leiti et on grammatilised sarnasused ja reeglid. Sarnasusi leiti ka sõnade helis ja struktuuris. Enamusel Hiina-Tiibeti keeles olevatel sõnadel on üks silp. Sõnu eristavad toonid, sõnatüved on peamiselt muutumatud. https://www.britannica.com/topic/Sino-Tibetan-languages/Use-of-noun-classifiers#ref75024

Tähestik
Hiina-Tiibeti keelkonna keele rääkijad kasutavad kirjutamiseks hieroglüüfe. On teada et hiina hieroglüüfe hakati kasutama 1600-1046 e.m.a. Tiibeti kirjakeel pärineb 7 sajandi algusest, selle rajajaks peetakse Thönmi Sambhota-t.

Keelte geograafiline asetus
Hiina-Tiibeti keel levib järgnevates aasia piirkondades: Kirde-Aasia, Ida-Aasia, Kagu-Aasia, Lõuna-Aasia, Kesk-Aasia. Riigid kus keelt räägitakse on Hiina, Myanmar, Põhja Nepal, Bhutan. Pilt 2-el on see piirkond tähistatud roosakas-lillaga. http://pood.regio.ee/maailma-poliitiline-kaart

Kokkuvõte
Arvatakse et maailmas on umbes 4000–7000 keele vahele. Omavahel suguluses olevad keeled moodustavad keelkonna (maailmas umbes 200). Suurim on indoeuroopa keelkond ja selle järel kohe Hiina -Tiibeti keelkond, millest ka eelolev referaat rääkis. Olgu öeldud et Hiina-Tiibeti keelt emakeelena rääkivaid rahvaid on kolme sorti:
 * 1) Hiina keeled(1.3 mld)
 * 2) Birma(33 mln)
 * 3) Tiibeti(6 mln)

Võrdluseks et inglise keelt räägib 350 miljonit ja hispaania keelt 250 miljonit inimest, vene keelt150 miljonit. Tegemist on seega suure keelkonnaga, kus räägitakse väga palju erinevaid keeli.

Kasutatud kirjandus
_keeled

Hahakoeranoku2 (talk)