User:Helenaeglit/sandbox

Borivoj
Přemysliidide esimest valitsejat Borivoj’d mainitakse 872. aasta dokumentides, kus Borivoj toetab Svatoplukit, kui viimane võtab oma onu, Rotislavi trooni 870. aastal. Borivoj võttis omaks ristiusu Svatopluki õukonnas. Pärast Magyarite sissetungi Määrimaale, mille mõjul kukkus Määrimaa impeerium kokku. Borivoj ajaks oli põhiosa Tšehhimaast tema otsese kontrolli all läbi selliste kindluste võrgustiku. Borivoj asutas Praha, ehitades sinna kiriku ja pühendades selle Neitsi Maarjale ja hiljem lossi Hradcany äärele(ridge). Borivoj poeg ja pärija, SPytihnev I broke away Määrimaa ülemvõimust ning andis end Ida-Frangi riigi alluvusse ning oma kiriku Regensburgi piiskopi alla. Přemyslidide esimene dokumenteeritud valitseja oli Borivoj I, kes pöördus ristiusku aastal 884 Bööbimaa kuninga Svatopluk I juures läbi munk Methodiuse. Borivoj asutas ka Levý Hradecisse kiriku ja asutas Praha, kuhu rajas Neitsi Maarja kiriku. Borivoj’l oli kaks poega Spytihnev ja Bretislav, kes mõlemad said valitsejateks. Böömimaa üle valitses 9. sajandi lõpuaastateni Määrimaa kuningas Svatopluk I. Svatopluki surmaga 894 ja tema kahe poja Mojmir II ja Svatopluk II päriluskonfliktiga andis Borivoj poeg Spytihnev I end Ida-Frangi kuninga Arnulfi alluvusse(süserääniks) aastal 895. (Annales Fuldanes). Samuti andis ta Regensburgi piiskopi alluvusse Böömimaa kiriku. Teised Böömimaa hertsogid tunnistasid tema ülemvõimu, kuid säilitasid suure osa oma iseseisvusest. (The Czechs and the Lands of the Bohemian Crown) Spytihnev suri aastal 915 pärijata ning hertsogi tiitel läks üle tema vennale Vlatislav I. Kui karolingide dünastia suri välja, siis 5 selle piirkonna hertsogkonda pretendeerisid Ida-Frangi riigi troonile. Vlatislav toetas Bavaaria hertsogit, kuid aastal 919 tuli troonle Saksi hertsog Heinrich I Linnupüüdja. Siiski ei olnud tema trooniletuleku tagajärg nähtav, kui Vratislav aastal 921 suri. (The Czechs and the Lands of the Bohemian Crown) Vratislavi poeg Vaclav(921-935) oli oma trooniletuleku ajal alaealine ning tema eest valitses tema ema Drahomira valitses tema eest. Vaclav, kui ta oli täisealiseks saanud, kasutas kristlust, et oma riiki tugevada ja ohjeldas regendivalitsuse ajal mässumeelseks muutunud hertsogeid. Aastal 929 maksis ta tribuuti Heinrich I Linnupüüdjale ning vandus talle truudust, saades vastutasuks St. Vituse säilmed äsjavalminud rotunda jaoks Praha lossis. Vaclavi ja tema venna Boleslavi vahel tekkis rivaalitsemine, mis päädis 28. Septembril 935 Vaclavi tapmisega Boleslavi teenrite poolt. The Czechs and the Lands of the Bohemian Crown

Boleslav I
Boleslav I sai troonile aastal 935 ning hakkas kohe aktiivselt oma võimu konsolideerima ning sattus konflikti Heinrich I poja Otto I. Aastal 950 sundis tugev Saksi armee teda oma vasallivannet uuendama ning 5 aastat hiljem toetas Ottot tema võidus madjarite üle Augsburgi lähedal. Boleslav laiendas ka Böömimaa mõjuala Määrimaal ning osas Slovakkiast kuni Krakowini, jõudes lõpuks Bugi jõe äärde. Boleslav laiendas oma mõjuala läbi efektiivse kontrollisüsteemi: ta laiendas fortide ja kindluste võrgustikke ning kohapeale ametnikke, kes koguks ümberkaudsetelt elanikelt makse ja varustust. Lossid oma kirikutega olid ka kristluse leviku keskused. Boleslav I suri kas 967(Cosmas) või 972/3(Agnew) Böömimaa kirik oli siiamaani olnud Regensburgi piiskopi all ja Boleslav II(967/972/3-999) hakkas töötama, et teha enda piiskopkond Prahas. Keiser kiitis heaks Praha piiskopkonna aastal 973 ning andis selle Mainzi peapiiskopkonna alluvusse. Slavnikute perekond oli viimane hõimupere Böömimaal, kellel olid oma ambitisoonid. (TehCzezchs and the crown lands of bohemia) Nad ei aidanud Boleslav II tema sõjakäikudel. See oli ka otsene väljakutse Boleslav II, kes ei saanud lubada endale võimsaid rivaale ning ta oli võtnud endale eesmärgiks liita Slavniku perekonna alad enda hertsogkonnaga. Septembri alguses aastal 995, kui Slavniku perekonna juht SObeslav oli sõjakäigul Lusatia hõimude vastu kui Boleslaw(Poola) ja Otto III liitlane, tungis Boleslav II koos oma liitlase Vrsovci perekonnaga Libice linna 28 septembril ning tappis kogu Slavniku pere. (Propast hrvatske kneževske obitelji Slavnikovića) Ellu jäi ainult Adalbert(Vojtech), Praha piiskop, kes oli välismaal. (Agnew)