User:Hungarianknowledge/sandbox

Tóth Sándor (zoológus)
Tóth Sándor (Kisterenye, 1932. március 31. – ) magyar entomológus, zoológus, muzeológus, múzeumigazgató. A kétszárnyúak és a szitakötők elismert kutatója, a biológiai témájú ismeretterjesztés elkötelezett művelője, a hazai környezetkímélő szúnyoggyérítés (kémiai és biológiai egyaránt) egyik meghonosítója, az önálló Bakony Természettudományi Múzeum alapító igazgatója.

Életpályája
Gyermekkorát Maconkán, Budaörsön és Bódén töltötte. Érdeklődési körét meghatározta, hogy már a kaposvári Táncsics Mihály Gimnáziumban olyan példakép állt előtte osztályfőnökként, mint Marián Miklós.

Az Egri Pedagógiai Főiskolán általános iskolai, majd a szegedi József Attila Tudományegyetemen középiskolai biológia-földrajz szakos tanári diplomát szerezett. Tanári pályáját a matyóföldi Tardon kezdte, ahol 1953-tól 1959-ig tanított. Gyermekkorától magával ragadta a természet sokszínűsége, de Tardon vált igazi terepbiológussá. A tardi gyűjtő és preparáló munkán keresztül került kapcsolatba a Természettudományi Múzeummal, melynek ettől kezdődően rendszeresen gyűjtött – elsősorban kétszárnyú rovarokat. Tardról 1960-ban Hejőbábára helyezték, ahol 10 évet töltött. A tanítás mellett tovább folytatta kutatómunkáját, illetve ezekben az években vált a fotózás szerelmesévé is.

Kutatási területét folyamatosan szélesítette, 1960-ban bekapcsolódott a Tisza-kutatásba, több mint 10 évig aktívan gyűjtötte a kétszárnyú rovarokat a folyó egész magyarországi szakaszán. 1964-ben csatlakozott a veszprémi Bakonyi Múzeum által szervezett „A Bakony természeti képe” programhoz. 1970-ben a szeretett és lelkiismeretesen művelt tanári hivatást feladva, a Bakonyi Múzeum (Veszprém) muzeológusa lett. Két évtizednyi múzeumigazgatói munka után, munkabírásához, valamint az intézmény érdekeihez képest igen korán, 1991-ben vonult nyugdíjba. Nyugdíjas magánkutatóként azonban talán még a korábbinál is aktívabb és termékenyebb gyűjtő, kutató, publikáló tevékenységet folytat.

Munkássága
Fő kutatási területét a kétszárnyúak (azon belül főképp a csípőszúnyogok, pöszörlegyek és fürkészlegyek), a szitakötők, valamint a kétéltűek és hüllők vizsgálata jelenti. A fenti csoportokra vonatkozóan számtalan regionális és országos monográfiának a szerzője. Az utóbbi évtizedben különös érdeklődéssel fordul az idős fák térképezése felé is. A Bakony-vidék és a Balaton természeti értékeinek kiváló ismerőjeként nagy hangsúlyt fektet – a botanikai témákat is felölelve – a régió természeti értékeinek és a természetvédelem jelentőségének széles olvasóközönség előtti bemutatására.

Múzeumigazgatóként is maradandót alkotott, a Bakonyi Természettudományi Múzeum igazgatósága alatt folyamatosan fejlődött, a Bakony-kutatás külsős kutatógárdájával együtt valódi természettudományos műhellyé, a Bakony-vidék megismerésének központjává vált.

Tóth Sándor az intézményvezetésen, a többszázezer egyedes gyűjtemény-fejlesztésen, „A Bakony természeti képe” program menedzselésén, a kiállításbeli munkákon, az intézmény kiadványainak (Folia Musei Historico-Naturalis Bakonyiensis, A Bakony természettudományi kutatásának eredményei) szerkesztésén és a széleskörű ismeretterjesztő munkákon túl a múzeumi években is jelentős kutatómunkát végzett az ország más területein is. Bekapcsolódott „A Mecsek és környéke természeti képe”, „Az Alpokalja természeti képe”, „A Mátra és a Cserhát természeti képe” programokba, valamint a különböző nemzeti parkok által szervezett kutatásokba.

Az alkalmazott zoológia terén komoly szerepe volt a hazai légi csípőszúnyog-gyérítés 1976-os elindításában, a biológiai szúnyoggyérítések 1980-as évekbeli bevezetésében, valamint a korszerű tenyészőhely-térképezés alapjainak 1990-es évekbeli lerakásában.

Fontosabb monográfiái

 * A Bakony hegység szitakötő faunája (Insecta: Odonata) (1980)
 * A Bakonyvidék zengőlégy faunája (Diptera: Syrphidae) (2001)
 * A Bakonyvidék és a Balaton-medence szitakötő-faunája (Insecta: Odonata) (2005)
 * A Bakonyvidék csípőszúnyog-faunája (Diptera: Culicidae) (2006)
 * Csípőszúnyog határozó I. (Lárvák) (2007)
 * Csípőszúnyog határozó II. (Imágók) (2008)
 * A Mecsek zengőlégy faunája (Diptera: Syrphidae) (2008)
 * A Mátravidék zengőlégy faunája (Diptera: Syrphidae) (2009)
 * A Mátravidék csípőszúnyog faunája (Diptera: Culicidae) (2009)
 * A Dunántúli-dombság és környéke szitakötő faunája (2010)
 * A Mecsek és környéke csípőszúnyog faunája (Diptera: Culicidae) (2011)
 * A Bakonyvidék fürkészlégy faunája (Diptera: Tachinidae) (2012)
 * A Mátravidék fürkészlégy faunája (Diptera: Tachinidae) (2012)
 * A Bakony-vidék és a Balaton-medence herpetofaunája (Amphibia-Reptilia) (2015)
 * A Tisza-tó térségének csípőszúnyog-faunája, tenyészőhely-térképe és a fajok élőhelyválasztása (2016)
 * Képes zengőlégyhatározó (Diptera: Syrphidae) (2017)
 * A Balaton térségének csípőszúnyog-faunája és tenyészőhely-térképe (2019)
 * Csípőszúnyogfajok magyarországi elterjedése és biológiája (2022)

Fontosabb külföldi tanulmányútjai

 * Kaukázus (1979)
 * Délnyugat-Bulgária (1982)
 * Törökország (1984)
 * Kelet-Tirol (1992–1993)
 * Svájc (1993–2000 között évente)

Források
40 éves „A Bakony természeti képe” kutatási program (Tények, képek, emlékek) (2002)

Pannónia Füzetek 5 (2012)

A Balaton és a Bakony-vidék természetrajzának kutatói és ismertetői – Természetkutatók kislexikona a XVI. századtól napjainkig (2013)