User:IJzeren Jan/Slavido

I accidentally found this text in a revert version of the article Constructed language (this one). The revert was of course justified, since overwriting the content of an article like that should not be treated as anything less than vandalism. And yes, it wouldn't qualify in any way for inclusion, even in a separate article: it is advertisement, it is not in English, and it gives lot of info that do not belong in an article about a conlang anyway. Yet, the article interested me. I've always been highly interested in constructed Slavic languages. And although I thought I was familiar with all of them, I had never heard of Slavido. And whatever you might think of the article below, it does prove that the language exists, that it is somehow similar to Slovio but definitely not the same language. I would be interested to know who created it.

--IJzeren Jan In mij legge alle fogultjes een ij  10:18, 15 December 2005 (UTC)

SLAVIDO - ALL SLAVONIC ARTIFICIAL LANGUAGE
BAZA GRAMATIKA - základná gramatika

Abecede - abeceda a, b, c, cx, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, sx, t, u, v, z, zx 25 základných písmen / hlások jednoduchých na výslovnosť

Slavido           Slovensky          Rusky cx           - č /                    - ч sx           - š /                    - ш zx           - ž /                    - ж h             - h/ch /                - х

Znaky q, w, y, x, ch sa používajú len vo vlastných menách(Lydia,Sydney,Cyprus), tak isto aj písanie mien/názvov prevzatých z iných jazykov, napr. John, Felix, Willson, New York,, Wienna, atď. ostávajú nemenné) Prevzaté / udomácnené slová, v ktorých sa nachádza hláska/písmeno - dž, sa bude písať prirodzenou formou - dzx ( napr. dzxem, dzxus, dzxez, dzxavot, dzxban, lodzxia, Dzxibuti ) v cudzích slovách bezne používaných a všeobecne osvojených sa bude použivať abeceda jazyka Slavido. (olympiada, diza, fizika, dinamika, simbol, bicikel, PODSTATNE MENI - podstatné mená Jednotne cislo - tvori prirodzené podstatne meno: sport, dynamika, olympiada, dyza, otec, mama, devica, junak, deta, zem, planeta, kosmos, mytologia, veda, radio, hyperbola, ilesedea (večnosť), Množne číslo - tvori sa príponou : - i lumen - lumeni, otec - oteci, brat - brati, komputer - komputeri, sport - sporti Podstatné meno končiace na samohlásku sa tvori nasledovne : meno - meni, mama - mami, Zuza - Zuzi, auto - auti, televizia - televizii, radio - radii, kamera - kameri, posta - posti, funga-fungi

ADJEKTIVA MENI - prídavné mená koncovka: - a pekna - pekná,é,í,  dobra - dobrý, á, é, rihla - rýchly,a,e, sporta - športový,á,é, ADVERBI - príslovky koncovka : - o dobro - dobre,  pekno - pekne,  pomalo - pomaly,  stalo - stále, rihlo - rýchlo,

PREPOZICII - predložky sú v prirodzenej forme v kazdom zo slovanských jazykov : pri, na, v, vo, o, od, do, cez, pod, nad, s, so, z, zo, po, k, ku, u, pred, med, za, atď.

KONJUNKCII - spojky Tvoria sa prirodzene vo všetkých slovanských jazykoch ako sú dané. a, i, tezx, atď.

VERBI - slovesá Neurčitok slovesa - koncovka :  -  t  (it, at, et, ut) sportit - športovať, grat - hrať, idit - ísť,

KONECI OV VERBI (KONECI VERBIOV) - koncovky slovies : - prezenta cxas - prítomný čas :  -   es - preterita cxas - minulý čas :       -   il - futura cxas - budúci čas :       -      ede

Tieto koncovky môžu byt použité pred neurčitkom slovesa, alebo vo forme prípony za slovesom. Pri viacslabičných slovesách sa budú používať tvary -es,-il,-ede za ktorými bude sloveso v neurčitku, napr. (navigovat)- Ja ede navigovat te. - Budem ťa navigovať.

Konjugacia ov verba - Časovanie slovesa - esit - byť

Prezenta cxas - Prítomný čas : ja es      -    ja som                              mi  es   -    my sme ti es      -    ty si                                   vi    es  -     vy ste ten es    -  on je                                   tie  es  -     oni sú ta  es  -    ona je to  es   -    ono/to  je

Preterita cxas - Minulý čas : ja il    -     ja bol         			mi  il    -    my boli ti il      -     ti  bol				vi   il     -    vy boli ten il    -     on bol 			tie  il    -    oni boli ta il  -     ona bola to il  -     ono bolo

Futura cxas - Budúci čas : ja ede     -  ja budem    		mi  ede    - my budeme ti ede      -  ti budeš    			vi   ede     - vy budete ten ede    -  on bude		         tie  ede    - oni budú ta ede     -  ona bude to ede     -  ono bude

robit - robiť ja robes /    ja es robit    - ja robim ja robil /     ja il robit      - ja som robil ja robede /  ja ede robit  - ja budem robit

hcet - chcieť ja hces ja hceil ja hcede

mat - mať (vlastniť) ja maes ja mail ja maede

trebit - mať (povinnosť), potrebovať ja trebes ja trebil ja trebede

Inkvizia : Robes ti ? / Robit es ti ? - Robíš ? Robil ti ? /  Robit il ti ? - Robil si ? Robede ti ? / Robit ede ti ? - Budeš robiť ?

Negacia : ja ne robes  /   ja ne es robit  - ja ne robim ja ne robil  /   ja ne il robit  - ja som nerobil ja ne robede  /   ja ne ede robit  - ja nebudem robiť

mat - mať(vlastniť), trebit - mať (povinnosť), mozxet - môcť, smet - smieť, muset - musieť

ja es mat /  ja maes  -  ja mam ja il mat /  ja mail  - ja som mal ja ede mat /  ja maede - ja budem mať

ja es trebit /  ja trebes  -  ja mam (povinnosť), potrebujem ja il trebit /  ja trebil  - ja som mal (povinnosť), potreboval som ja ede trebit /  ja trebede  - ja budem mať (povinnosť), budem potrebovať

ja es mozxet /  ja mozxes  - ja môžem ja il mozxet /  ja mozxil  - ja som mohol ja ede mozxet /  ja mozxede  - ja budem môcť

ja es smet / ja smes  /- ja smiem ja il smet / ja smil /- ja som smel ja ede smet / ja smede /- ja budem smieť

ja es muset /  ja muses - ja musím ja il muset /  ja musil - ja som musel ja ede muset / ja musede - ja budem musieť

PASIVA ROD OV VERBA - trpný rod slovesa : neurčitok slovesa pribera koncovku prídavného mena : - a Kniha es skribita s moi priatel - kniha je písaná mojím priateľom Kniha il skribita s moi priatel - kniha bola písaná mojím priateľom Kniha ede skribita s moi priatel - kniha bude písaná mojím priateľom

KONDICIONALA FORMA - podmieńovací spôsob :  - bi ja bi muset - musel by som ja bi trebit - mal by som (povinnosť) ja bi smet -  smel by som ja bi mozxet -  mohol by som KONDICIONALA FORMA PRETERITA - podmieňovací spôsob minulý : - bil ja bil muset - bol by som musel ja bil trebit -  bol by som mal (povinnosť) ja bil smet -   bol by som smel ja bil mozxet -  bol by som musel

Tie bil muset narobit to, ak bil tam - Boli by to museli urobiť, keby tam boli.

PERFEKTNA FORMA OV VERBA / PERFEKTNA  FORMA  SLOVESOV - dokonavý tvar slovesa : il na + sloveso v infinitive ( napr. Ja il naskribit to do cxera - napísal som to do včera) ede na + sloveso v infinitive (napr. Ja ede narobit to do zajtra - urobím to do zajtra)

KREATENIE BAZA MENI OV VERBIOV - tvorenie podstatných mien zo slovies : vynechanie koncovej samohlásky+ t a pridaním koncovky - (e)nie robit - robenie, skribit - skribenie, numerit - numerenie, dat - daenie, agrit - agrenie, laborit - laborenie

DEKLINACIA OV BAZA MENI - skloňovanie podstatných mien :

Nominativ  -    prirodzený tvar   ( To es kniha           -  To je kniha ) Genitiv  -   ov                     ( To es otecov kniha         -  To je otcova kniha ) ( To es kniha ov otec                 Dativ   -   um               ( Ja ede dat to kniha otecum   -  Ja dám tú knihu otcovi ) ( Ja ede dat um otec to kniha Akuzativ  -   prirodzeny tvar ( Ja ede dat otecum to kniha  -  Ja dám otcovi tú knihu ) ( Ja ede dat otecium to kniha - Ja dám otcom tú knihu )

Pri 2. a 3. páde koncová samohláska pri podstatnom mene odpadá a pripája sa len koncovka - -ov, - u, napr. sestrov kniha - sestrina kniha, devicov mobila telefon - dievčaťov mobilný telefón(devica - dievča), Ja ede dat to kniha devicum - Dám tú knihu dievčaťu.

Pri množnom čísle sa výrazové termíny (-ov, -u) dajú buď pred podstatné meno, ktoré ostáva v základnom tvare, napr. kniha ov oteci- kniha otcov, knihi ov devici - knihy dievčat, alebo sa pripájajú až za príponu množného čísla, napr. kniha oteciov, knihi deviciov.

IMPERATIV :  základný tvar slovesa bez koncovej samohlásky a koncovky neurčitka ( - t ), pridaním koncovky - i. idit - idi  (choď)                videt - vidi  (pozeraj)        skribit  - skribi (píš) robit - robi (rob)             audit - audi (počuvaj)         cxitit  - cxiti (čítaj) bezxit - bezxi (bež)           varit - vari (var)              kalkulit - kalkuli (počítaj)

Skribi ! - Píš ! Ten / Ta / To skribi ! - Nech on / ona /ono píše ! Vi skribi ! - Píšte ! Mi skribi ! - Píšme !

PERSONA ADVERBI - osobné zámená

Nominativ                   Dativ                                                 Genitiv ja   - ja               me   - mne, mňa, mi                         moi   - môj, -a, - e ti     - ty                       te   - teba, tebe, ťa                          tvoi   -  tvoj, -a, -e ten - on, ten          tenu   -  jemu, ho,mu, tomu              tenoi   - jeho, toho ta   - ona, tá            tau   -  ju, tú, jej                                tai   -  jej, tej, tej to   - ono, to             tou   -  mu, ho, tomu (neutrum)            toi   - jeho, ho, toho (neutrum)

mi  - my                nam   - nám, nás                               nasx   - náš vi   - vy                vam   - vám, vás                                vasx   - váš tie   - oni, tí           tim  - im, ich, tím                                tih   - ich, tých

svoi - môj vlastný, jeho vlastný.....

ti - len jedna osoba (j.č.)                 vi - len viac osôb (mn.č.) (Neexistuje Vykanie ani Onikanie)

REFLEKSA ADVERBA - zvratné zámeno   sa - sa, si

Numeri - čísla / číslovky

Základné číslovky - Baza numeri      Radové číslovky -  Porada numeri  (-a)

0 -  nul, zero  	                                          0. - nula, zera  ( nultá) 1 -  en					              1. - ena 2 -  dve				                       2. - dvea 3 -  tri					              3. - tria 4 -  sxtir				                       4. - sxtira 5 -  pet				                       5. - peta 6 -  sxes				                       6. - sxesa 7 -  sem				                       7. - sema 8 -  os					               8. - osa 9 -  dev				                        9. - deva 10 -  des			                               10. -  desa

11 - desen				                     11. - desena 12 - desdve			                     12. - desdvea 13 - destri				                     13. - destria 14 - dessxtir			                     14. - dessxtira 15 - despet			                     15. - despeta 16 - dessxes			                     16. - dessxesa 17 - dessem			                     17. - dessema 18 - desos				                     18. - desosa 19 - desdev			                     19. - desdeva

20 - dvades			                     20. - dvadesa 21 - dvadesen			                     21. - dvadesena 22 - dvadesdve			                     22. - dvadesdvea

30 - trides				                     30. - tridesa 40 - sxtirdes			                     40. - sxtirdesa 50 - petdes			                     50. - petdesa

100 - sto, 1000 - tis,  1 000 000 - milion,  1 000 000 000 - bilion 1 000 000 000 - mega

des = 10 sto = 100 tis = 1 000 mega = 1 000 000 (milion) giga = 1 000 000 000  (bilion) tera = 1 000 000 000 000 (trilion) penta = 1 000 000 000 000 000 heksa = 1 000 000 000 000 000 000 zeta = 1 000 000 000 000 000 000 000 iota = 1 000 000 000 000 000 000 000 000 kapa = 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 lambda = 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000

Multiplikacia : koncovka - krat  dvekrat - dvojnásobný, deskrat - osemnásťnásobný Frakcia        :  koncovka - ina    dveina - polovica, desina - desatina, stoina-stotina Distribucia  :  predložka - po   po dve - po dva(kusy), po os - po osem, po des - po desať predložka - za  za ena - po prvé, za dvea - po druhé, za tria - po tretie

Prefiksi - predpony anti - : antifasxist, antialergia, antipatia, antitalent, antibiotikum, antikorozia kontra - : kontraproduktiva, kontrasxpionazx bi - : bicikel, biceps, bilingualna di - : dipol, diferencia, difuzia dis - : disharmonia, disproporcia, diskvalifikacia, dislokacia, distribucia epi - : epicentrum, epidemia, epigram, epilog i-,im-,in-,intra-,intro-,intra-, : ilegalna, imatrikulacia, import, impulz, induktivita, indisponovana, inhalacia, intravenozna, intravilan, introvert, inter - : interpunkcia, intervencia, internacionalna, interkontinentalna dis - : disfunkcia hiper - / hipo - : hiperbola, hipermangan, hipermoderna, hipofiza, hipoteza sim-, sin- : simbioza, simpatika, simfonia, sinhronika, sinonimum, sintaks, sinteza roz - : rozlomenie(zlom), rozdelit(rozdeliť) eks - : eksprezident(exprezident), eksmuzx(exmanžel) semi - : semicxas (polčas); semicirk(polkruh) sub - : subteren(podzemie), ne - : nemozxa(nemožný,á,é); nepopulara(nepopulárny,a,e). pre - : pre-gvarit (predpovedať), pre-meno(prvé meno), pre-imagit(predstaviť si niečo) pseudo - : pseudo-religia (pseudo-religious(pseudonáboženský). retro - :   retrospektiva (retrospective), retroaktiva(retroaktívny) re - rerobit(prerobiť), revolbit (znovu voliť), reotvorit (znovu otvoriť), revidovat(prehodnotiť,prezrieť,prekontrolovať) retranslacia(prenášanie televízneho/rádiového signálu), retranslator(prenosové zariadenie signálu) bez - : bezzuba(bezzubý,á,é), bezviraza(bezvýrazný,á,é), bezviznama(bezvýznamný,á,é) vice - : viceprezident (vice-prezident), vicemaister(vicemajster), vicekancelar(vicekancelár) trans - : transmisia(prenos vysielania), transliteracia(prepis),transponder(to čo prenáša tel Sufiksi - prípony - ismus / asmus : socializmus(socializmus), katolikizmus(katolicizmus),revizionizmus(revizionizmus) realizmus (realizmus), protestantizmus(protestantizmus), islamizmus(islám), sarkazmus(sarkazmus), -ist / -ar / -er /- or : dentist(zubár), pesnist(spevák), reparist(opravár), elektrikar(elektrikár), pecar(pekár), sxofer(šofér,vodič), doktor(lekár,doktor),

Príklady prevzatých cudzích slov s transliteráciou v jazyku Slavido Latinské / Grécke slová dat(dať), agrit(orat,obrábať pôdu), skribit(písať), sedet(sedieť), stat(stáť), videt(vidieť), audit(počuť), navigat(navigovať), nihilovat(ničiť), mortit(usmrtiť), lektit(čítať), diferit(rozdeliť), duplikovat (zdvojiť), laborit(pracovať), kredit(veriť) kosxela(košeľa), sxkola(škola), kapusta(kapustná hlava), zxiak(žiak), ceruza(ceruzka), palac(palác), verbala(slovný,á,é), morta(mŕtvy,a,e), militanta(armádna), magnifikanta(veľkolepý,á,é),maksimala(najväčšia), optimala (optimálny,a,e), plus(viac), dar(dar), mur(múr), inicia(začiatok), astra(hviezda), tera(zem), luna(mesiac), templar(mních), birokracia(byrokracia), dukcia (vedenie), femina(žena), egzitus (smrť), fakt(skutok), kineza(pohyb), liberta(sloboda), mater (matka), lakto(mlieko), legislativa(zákonodarstvo),libera(kniha),kalamita(nešťastie),korpus(telo),artist(umelec), metamorfoza-premena, urbara(mestský,á,é), dom(dom), litera(písmeno), materia(látka), minorita(menšina), medik / doktor(doktor), nacia(národ), procesia(sprievod), numero(číslo,počítať), audiencia(vypočutie), lavor(nádoba na umyvanie), episkopia, minimum,maksimum,magnum, skriptum, cista, nilon, anonim, liceum, polihistor,dializa,dizenteria,liceum Gótske slová chlieb, sklo, buk Prebraté slová z iných jazykov stabilita, disxputa, sprej, lodzxia, kufor, deka, katastrofa, fajn, funkcia, mutacia, tema, shema, grafologia, vizia, distristribucia, fonia, kataklizma,antibiotikum, enorma,higienika,hipotetika,totalita,globala,implicita,razanta, pozicia, sekurita, armia, arest, rezultat, digital, senzor, cxip, komputer,

PREVAŹNÁ ĆASŤ SLOVNEJ ZÁSOBY BUDE PREVZATÁ ZO SLOVANSKÝCH JAZYKOV, ALE LEN TAKÝCH, KTORÉ SA DAJÚ JEDNODUCHO VYSLOVIŤ A NAPÍSAŤ.

SLOVNÁ ZÁSOBA JAZYK BUDE OBSAHOVAŤ AJ MEDZINÁRODNÉ POJMY A VÝRAZY PREVAŽNE Z JAZYKA LATINSKÉHO A GRÉCKEHO, AKO AJ OSTATNÝCH JAZYKOV SVETA, KTORÉ SA UDOMÁCNILI V SLOVANSKÝCH JAZYKOCH A SÚ VŠEOBECNE ZROZUMITELNÉ.

Slovanska narodi a narodi ke ludi es hovorit so slovanska jaziki. ( Pocxet: 400 000 000) Slovanské národi a národy kde ľudia hovoria slovanskými jazykmi. ( Počet: 400 000 000)

Belarusia

Bosnia

Bulgaria

Hrvatia

Cxehia

Macedonia

Polakia

Rusia

Serbia

Crna Gora

Slovakia

Slovenia

Ukraina

Luzxita Sorbia, Sorbia, Estonia, Latvia, Litva, Moldavia, Gruzia, Armenia, Azerbajdzxan, Kazahstan, Kirgizstan, Tadzxikistan, Uzbekistan, Turkmenia, USA, Kanada,

slavido@europe.com

2005