User:Ivario/Poligons

Atsauču šablons + pārvirzīšana

 * 1) -REDIRECT Misurata Stadium

Needs to be written

 * Ministry of Justice (Latvia) REWRITE
 * Aldaris Brewery       separate!
 * Aizsargi Cross of Merit
 * VEF Pandera (motocikls)
 * Alfons Noviks
 * Semyon Shustin (Simeon Shustin, Semjons Šustins)
 * Roberts Sedols
 * Daugavas Vanagi (Hawks of Daugava)
 * Daugavpils hydroelectric power station (uzlabot)
 * Mazpulki
 * Latgale Party
 * Mayor of Daugavpils
 * Rihards Eigims
 * Žanna Kulakova
 * Miķelis Jofe
 * Ints M. Siliņš (ASV vēstnieks LV 1992-1995)
 * TV NET (Tvnet.lv)
 * Radio SWH (SWH+ arī?)
 * Draugiem Group (Draugiem.lv)
 * Radio Skonto
 * Radio TEV
 * Star FM (Latvia) ?
 * Pēteris Blumbergs (LV vēstnieks ASV 1948-53)
 * Kurbads (mythology)
 * Riga Offensive (1917)
 * Arvīds Platpers
 * State Revenue Service
 * Battle of Jelgava (1919) uzlabot
 * Motherland (Latvia) (Jaunā Saskaņa, uzlabot)
 * Latvijas Basketbola savienība (uzlabot)
 * Oļegs Burovs (uzlabot)
 * Trevor Garth Fennel (valodnieks)
 * SS Everalda (uzlabot)
 * Josta Station (uzlabot) un citas arī
 * Agzybirlik

iksdee sadaļa LNT
LNT (Latvian: Latvijas Neatkarīgā Televīzija, Latvian Independent Television) is a major private television company in Latvia, founded in 1996. LNT features TV series, news and entertainment programmes, airing 24 hours a day in Latvian.

It was the most viewed TV channel in Latvia in 2005 with 21,1% of the market share, while in 2014 it ranked 4th with 9,1% behind TV3 Latvia, First Baltic Channel Latvia and LTV1.

History
The predecessors of LNT were the first private Latvian TV station - news channel NTV-5 launched on May 4, 1992, and the morning television channel PICCA TV which was launched in 1994 by entrepreneur Andrejs Ēķis. Both companies merged into LNT in autumn of 1996. The new station positioned itself as a challenger of the monopoly in Latvia to the state broadcaster Latvian Television and declared itself as the "first nation-wide, family entertainment channel", broadcasting locally produced news programs and imported films and entertainment, which at the represented 40% of the airtime.

In the beginning, most of the private programming was acquired from Russian media companies, but by 2002 it was reported that the company had made deals with Western companies such as Paramount, Warner Brothers and BBC.

On January 9, 2012, it was announced that the channel would be bought by the media congolmerate Modern Times Group together with the Russian language channel TV5 and the Latvian Music Channel for an undisclosed sum. The move was later approved by the Council of Competetiveness of Latvia.

LATVIJA LATVIJA LATVIJA
Drošības policija ir viena no trijām Valsts drošības iestādēm (Satversmes aizsardzības birojs, Militārās izlūkošanas un drošības dienests, Drošības policija), kas veic Valsts drošības iestāžu likumā noteiktos uzdevumus. Drošības policijas pārraudzību īsteno iekšlietu ministrs. Drošības policiju vada Drošības policijas priekšnieks. Drošības policija darbojas saskaņā ar Nacionālās drošības likumu, Valsts drošības iestāžu likumu, Operatīvās darbības likumu, likumu "Par valsts noslēpumu", likumu "Par policiju" un Ministru kabineta (MK) apstiprinātu nolikumu.

Drošības policijas vēsture
Pirmās Latvijas Valsts drošības iestādes bija: Apsardzības ministrijas Informācijas daļa, izveidota 1919. gada martā un Iekšlietu ministrijas Politiskā apsardze izveidota 1920. gada oktobrī. Funkcijas daļēji pārklājās un nebija stingri nodalītas. Pamatpostulāti izstrādāti cariskās Krievijas pretizlūkošanas dienestā, tos Latvijas izlūkdienestā ieviesa tās bijušie darbinieki. 20. gadu vidū Politiskā apsardze tiek pārveidota par Politiskās policijas pārvaldi jeb Politpārvaldi. Latvijas pretizlūkošanas iestāžu lielākais nopelns laika posmā no 1919. gada līdz 1940. gadam bija tas, ka tām izdevās aizkavēt nopietnas politiskas un sociālas sadursmes, novērst ārzemju inspirētos konfliktus, nosargāt Latvijas valsti kā vienotu organismu līdz ārējā ienaidnieka realizētai bruņotai okupācijai. 1990. gada 4. maijā pieņēma Deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Šī deklarācija pasludināja, ka 1940. gada 17. jūnija PSRS militārā agresija ir kvalificējama kā starptautisks noziegums. Radās objektīva nepieciešamība un uzdevums izveidot jaunu Latvijas valsts drošības sistēmu. Tās pamatā tika ielikti mūsdienīgie principi par specdienestu vietu un lomu demokrātiskā sabiedrībā. 1991. gada 18. janvārī Augstākā padome lēmusi veidot komisiju valsts pašaizsardzībai un par direktoru tika iecelts Jānis Baškers, kurš paziņojis, ka viņa vadītā institūcija nenodarbosies nedz ar izlūkošanu, nedz pretizlūkošanu. Institūcija līdzinājusies civilās aizsardzības dienestam. Ar 1991. gada 4. novembra LR Ministru padomes lēmumu Nr. 301 tika izveidots Iekšlietu ministrijas Informācijas departaments (izlūkošana un pretizlūkošana). Dzinējspēks - patriotisms, apziņa, ka zināšanas un pieredze tiek liktas lietā neatkarīgās Latvijas labā. 1993. gada Informācijas departaments tika reformēts un apvienojot to ar Valdības apsardzes dienestu - izveidots Valsts Ekonomiskās suverenitātes aizsardzības departaments - VESAD, kā pagaidu risinājums, lai nodrošinātu tam brīdim aktuālus valsts aizsardzības jautājumus. 1994. gadā tika pieņemts likums par Valsts drošības iestādēm, kas precīzi noteica drošības iestāžu kopumu un to tiesisko statusu. 1994. gadā VESAD tika reorganizēts un izveidota Drošības policija. Kopš Drošības policijas dibināšanas dienestam ir bijuši četri vadītāji:
 * no 1994. gada 08. jūlija līdz 1996. gada 14. novembrim - policijas pulkvedis Raimonds Rožkalns ;
 * no 1996. gada 18. decembra līdz 1999. gada 25. augustam - policijas ģenerālis Jānis Apelis ;
 * no 1999. gada 25. augusta līdz 1999. 24. novembrim - policijas pulkvedis Imants Bekešs ;
 * no 1999. gada 21. decembra līdz 2014. gada 7. novembrim - ģenerālis Jānis Reiniks.
 * no 2014. gada 8. novembra līdz šim brīdim Drošības policijas priekšnieks ir Normunds Mežviets.

Drošības policijas galvenie darbības veidi
Drošības policijai ir izmeklēšanas tiesības:
 * 1) Pretizlūkošana.
 * 2) Valsts noslēpuma aizsardzība, likumā "Par valsts noslēpumu" noteiktās kompetences ietvaros.
 * 3) Konsitucionālās iekārtas aizsardzība.
 * 4) Ekonomiskās un finanšu drošības aizsardzība.
 * 5) Drošības policija ir galvenā koordinējošā institūcija Latvijā pretterorisma jomā. Minēto funkciju nodrošina Drošības policijas Pretterorisma centrs . Valsts un pašvaldību institūciju, kā arī citu juridisko personu darbības koordinēšanu pretterorisma jomā un valsts politikas īstenošanas analīzi šajā jomā.
 * 6) Valsts augstāko amatpersonu, kā arī ārvalstu un starptautisko organizāciju un institūciju pārstāvju aizsardzības (apsardzes) pasākumus, izņemot to amatpersonu aizsardzību, kuru saskaņā ar Nacionālo bruņoto spēku (NBS) likumu veic Militārā policija (MP).
 * 7) Valsts drošību un varu apdraudošu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšana.
 * attiecībā pret noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti valsts drošības jomā,
 * attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem savas kompetences ietvaros, kā arī gadījumos, kad izmeklēšanu uzdevis veikt ģenerālprokurors.

Drošības policijas Pretterorisma centrs un tā uzdevumi

 * 1) Nodrošināt pastāvīgu terorisma draudu monitoringu (ar terorisma draudiem saistītās informācijas analīzi).
 * 2) Koordinēt valsts un pašvaldību institūciju, kā arī juridisko personu sadarbību pretterorisma jomā.
 * 3) Koordinēt pretterorisma preventīvo pasākumu plānošanu.
 * 4) Koordinēt terorismu draudu līmeņa izsludināšanu un pretterorisma preventīvo pasākumu ieviešanu pieaugošu terorisma draudu gadījumā.
 * 5) Koordinēt pretterorisma rīcības plānu un reaģēšanas pasākumu ieviešanu terora akta gadījumā.
 * 6) Veikt terorisma riska objektu drošības kontroli.
 * 7) Organizēt pretterorisma mācības.
 * 8) Organizē valsts un pašvaldību institūciju, kā arī juridisko personu personāla apmācību pretterorisma jomā.