User:Jkollo1/sandbox

Köllő Miklós 1946. augusztus 26-án született Budapesten. Felmenői között találjuk a 19. század jeles magyar szobrászművészét Köllő Miklóst (Szent István király, III. Károly - Országház kupolacsarnok, IV. Béla - Budapest Hősök tere, Szentháromság szobor – Szeged). Biokémikusnak készült, de a színházművészet mellett kötelezte el magát, az érettségit követően Prágában magánúton Ladislav Fialka Nemzetközi Koreográfusképzőjét végezte el. 21 évesen 1967-ben megalapította a Domino Pantomim Együttest, amely kísérleti színházként egy új műfaj megteremtését tűzte ki célul. A dramatikus pantomim művészet irányzat a verbális nyelvet kiküszöbölve un. „álomdramaturgia” rendszerében hozta létre a színházi katarzist. Az általa létrehozott egyedi formanyelv által rövid úton népszerűbbé vált külföldön, mint itthon. Színházával nemzetközi karrierje 1969-ben kezdődött a Holland Nemzetközi Színházi Fesztiválon. Az International Theater Institute brit szekciójának meghívására Köllő 1976-ban és 1979-ben Londonban tanított. A 70-es években együttesével szinte minden jelentős színházi fesztiválon fellépett, számtalan film és televíziós koreográfiát készített. Az általa jegyzett színházi rendszer nem kapott anyagi támogatást a politikai kurzustól, speciális magánszínházi formában működött. 1977-ben színházi iskolát alapított, melyben komplex oktatási rendszerrel (klasszikus-, jazz balett, mimtechnika, akrobatika, színészmesterségtan, drámaelmélet stb. ) a professzionális képzés alapjait fektette le, elsőként Magyarországon. Köllő mindjobban eltávolodott a hagyományos értelemben vett pantomim művészettől és mind fajsúlyosabb témákat dolgozott át a maga színházi jelrendszerére. Thomas Mann, Asturias, Dosztojevszkij, Gogol adaptációja mellett Hyeronimus Boch, Brughel művek feldolgozásai kerültek a repertoárjába. A képzőművészeti látványmód, a tárgyi világ színházművészetben való szokatlan alkalmazása új lehetőségeket nyitott. 1983-ban létrehozta saját színházát a 90 fős Centi Színpadot. Köllő érdeklődése a panoptikum művészet felé fordult a mozdulatlan, pillanatba sűrített dráma művészete felé. 1984-ben átvette az akkor már évtizedek óta használaton kívüli Budavári pincerendszer másfél kilométeres szakaszát. Tervei alapján magánerős kivitelezéssel jött létre a Budavári Labirintus, melyben helyet kapott Közép-Európa első panoptikuma, a Magyar Történelmi Panoptikum. A panoptikum hiteles művelődéstörténeti dokumentumokra épült és speciális vizuális, akusztikai és dramaturgiai rendszerben fejtett ki különleges hatást. 1986-ban Köllő Görögországba kapott meghívást, a görög-angol koprodukcióban létrejövő első kortárs színház művészeti vezetésére. 1988-ban tér vissza Magyarországra, majd 1989-ben a Dominó színháznál megrendezte utolsó darabját „ Közép-Kelet-Európai Machbet címmel, majd lemondott minden tisztségéről és visszavonult a színházművészettől. 1989-ben nemzetközi tapasztalaira alapozva megalakította a Vital Kulturális Turisztikai Szolgáltató Kft-t. 1990-ben a MOVI-val (Magyar Mozi és Videofilmgyár) együttműködve létrehozta Magyarországon a budapesti Laterna Magica-t. A színház- és filmművészet szoros ötvözéséből ismét egy új irányzatot hozott létre, egy újkori „gesamkunstwerk” stílusban. 1993-ban felkérést kapott a Közép Európai Barokk Éve rendezvénysorozat tervezésére, rendezésére, amelyen 224 program került megrendezésre szerte az országban. 1993-ban felkérést kapott a Közép-Európa Táncszínház művészeti vezetésére. Ennek keretében rendezett új bemutatókat, melyek itthon és külföldön egyaránt nagy feltűnést keltettek (Sátán bálja, Liszt Ferenc úr boldogságos pokoljárása). 2003-ban Köllő az amatőr mozgalom felé fordult és létrehozta szenior korú tagokkal a Tarka Színpadot, melynek elsődleges célja a színházművészet terapikus alkalmazása hátrányos helyzetű korosztály számára. 2009-ben megalakította a Vál-Völgyi Művészeti Alkotóházat melyben a színházművészet mellett az alkotóművészet szinte valamennyi ága oktatásra került.

Domino Pantomim Együttes - rendezések, koreográfiák: (1967-1989)

1968. Prokovjev est – Péter és a farkas – rendezés/koreográfia 1968. Vurstli anno…-táncszínház – rendezés/koreográfia 1969. Párizsi Notre Dame, táncszínház – rendezés/koreográfia 1969. Pogány mim, táncszínház – rendezés/koreográfia 1969. Ránky-Karinthy-Köllő: Cirkusz – rendezés/koreográfia 1969. Camus: A művész élete, táncszínház – rendezés/koreográfia 1970. Genet: Feketék, táncszínház – rendezés/koreográfia 1972. Petőfi: Apostol, táncszínház – rendezés/koreográfia 1973. A Nagy Béke, táncszínház – iró/rendezés/koreográfia 1973. Juhász-Gonda-Köllő: Szarvassá változott fiú, jazz pantomim –Visegrádi játékok 1974. Thomas Mann-Gonda-Köllő: Elcserélt fejek – Sziget Színház 1974. Balázs Béla-Gonda-Köllő: Álmok köntöse – Visegrádi játékok 1976. Exupeury: Kis Herceg, táncszínház - rendezés/koreográfia 1977. Gogol panoptikum, táncszínház 1978. Hemingway: Öreg halász és a tenger, táncszínház – rendező/koreográfus 1980. Asturias: „Óh…az a félvér nőszemély”…, táncszínház - rendezés/koreográfia 1981. Úri utczai mulatságok – Keserű show, avagy E.A Poe úr vacsorája 1982. Ghelderode: Bolondok éjszakája, táncszínház – rendezés/koreográfia 1983. Nemzetközi Pantomim Találkozó – Frakkos kutya avagy Szt. Pétervári liturgia, táncszínház – rendező/koreográfus 1983. Salome - táncszínház – iró, rendező, koreográfus 1983. Uri Utczai Mulatságok – E.A.Poe Úr vacsorája – rendezés/koreográfia 1983. december 1. Centi Színpad megalapítása – bemutató: 1 Centi kabaré – rendező/koreográfus 1984. II. Budapesti Nemzetközi Pantomim Fesztivál – rendező 1986. III. Budapesti Nemzetközi Pantomim Fesztivál – rendező 1987. Mandragóra, táncszínház – iró, rendező, koreográfus – Centi Színpad 1987. Sárga mágia, táncszínház – iró, rendező, koreográfus – Centi Színpad 1987. 1 centi kabaré – író, rendező, koreográfus – Centi Színpad

Közép-Európa Táncszínház - művészeti vezető (1989-1996) 1989. Közép-Kelet-Európai Machbeth, táncszínház – Pesti Vigadó – író, rendező, koreográfus 1994-1996. Közép-Európa Táncszínház művészeti vezető 1994. Bulgakov: Sátán bálja, táncszínház – rendező/koreográfus 1995. Liszt Ferenc úr boldogságos pokoljárása, táncszínház – rendező 1995. Viperafészek I.M.P.P. Pasolini – rendező/koreográfus 1996. Budapest Anno, Csárdáskirálynő, táncszínház – rendező/koreográfus 1996. Magyar Rapszódiák, táncszínház – rendező 1996. Paraszt dekameron, táncszínház – rendező/koreográfus 1998. Raszputyin az ördög, táncszínház – rendező

2003 Tarka Színpad megalapítása – művészeti vezető, rendező/koreográfus 2003-2011 között rendezett darabok Hans Sachs: Ha meghal a férj Hans Sachs: Tüzes vas Hans Sachs: Gazduram kotlik Heltai Jenő: A nagy Nő Heltai Jenő: Amerikai párbaj Karinthy Frigyes: Teknősbéka, avagy ki az őrült a csárdában Heltai Jenő: Karácsonyi vers Orsetti: Nem minden rókából lesz bunda Orfeum - Tréfeum 2011. Europai Szenior Színházak Nemzetközi Fesztiválja, Tarka Színpad – rendező/koreográfus 2012. Kései találkozás 2012. Genet: Cselédek

Külföldi vendégszereplések, turnék 1971 Ausztria - Innsbruck-Bécs H.Bosch: Gyönyörök kertje – író/rendező/koreográfus 1972. CBC TV „No reentry” (rövidfilm) Kanada - koreográfia 1972. III. Nemzetközi Színházi Fesztivál – Spanyolország 1977. Szófiai Nemzetközi Színházi Fesztivál 1980. Kölni Nemzetközi Mozgásszínházi Fesztivál 1983. Festival de Caffe Theater, Cannes/Franciaország 1983. Isztambuli Nemzetközi Színházi Fesztivál/Törökország 1983. Patrasi Nemzetközi Színházi Fesztivál/Görögország 1985. Isztambuli Színházi Fesztivál

Televíziós koreográfiák: 1969. Ének a Galaktikáról – koreográfia 1969. Omega show közreműködő/koreográfus 1977. LGT show – közreműködő/koreográfus 1978.Monár György r. Lift rapszódia - koreográfus 1980: Mese a Zöld Disznóról – TV film – koreográfia 1980. Molnár György: Tüsszentés – koreográfia 1980. Molnár György: Lóden show – koreográfia 1983. Molnár György: Ugye nem felejtesz el (TV film)- koreográfia

Film koreográfiák: 1977.Boszorkányszombat – játékfilm – koreográfus 1981.Jancsó Miklós: Zsarnok szive (film) – koreográfia 1987. Keresztapa – film musical – koreográfia – Szófia/Bulgária 1991. Molnár György: Vörös vurstli (film)- koreográfia

Színházi koreográfiák 1973. Vígszínház - Moliere: Nők iskolája – koreográfia 1973. Bartók Színház - Mesterházy: Férfikar –– koreográfia 1974. Bartók Színház: Barnassin-Gonda-Köllő: Pro Urbe musical – koreográfia 1976. Szolnoki Szigligeti Színház: Till Ulenspiegel - koreográfia 1976. Vígszínház - Csurka István: Versenynap –– koreográfia 1978. Radnóti Színház - Voltaire: Candide– koreográfus/díszlettervező 1982. Radnóti Színpad - Nicolas Guillen: Este kell a szerelem - koreográfia 1982. Máté Péter-S.Nagy István: Krízis, rockopera – rendező/koreográfus

Külföldi színházi rendezések 1975. Finnország – Helsinki – Nők iskolája 1975. Finn Nemzeti Színház - Moliere: Nők iskolája –– koreográfia 1987. Bulgária – Szófia - Szerelmes Bulevárdok (musical)– koreográfia 1986-1987. Athéni Dyonissia Színház – művészeti vezető

Nevéhez kötődő rendezvények: Afrika rekviem – Miskolc, Sportcsarnok Sárospataki Országos Diákfesztivál Szárnyas Sárkány Hete- Eszterházy Vigasságok Váci Világi Vigalom Magyarpolányi Kálváriajárás

Panoptikumok: Magyarország Budavári Labirintus –Magyar Történelmi Panoptikum Balassagyarmat – Palóc Múzeum Pápa - Kastély Budapest, Sándor Palota - Budavári Történelmi Panoptikum Árpádházi Királyok Panoptikuma – Sárospatak Diósgyőr, Vár - Lovagkor Külföld: Kassa, Orbán torony – Kassa története Ausztria, Grosslockner – Grosslockner építő munkásai Ausztria, Carnuntum – Gladiátor küzdelmek a romai korból Németország, Regensburg, Kastély – Regensburgi csata jelenetek

Díjak, kitüntetések: Magyar Televízió – Nívódíj Franciaország – Cannesi Kávéházi Színházak Nemzetközi Fesztiválja – Nagydíj Újbuda Önkormányzata – Díszpolgári kitüntetés