User:Kövics György

Bognár Sándor entomológus, a növényvédelmi állattan tanára Bognár Sándor (1921. január 25., Budapest – 2011. március 30., Budapest) entomológus, az akarológia jeles művelője, a magyar növényvédelmi állattan professzora és a magyar növényvédelem-történet írója.

Élete 1921. január 25-én született Budapesten, a Józsefvárosi Bábaképző Intézet[1] szülészetén, kilencedik gyermekként. A kilenc gyermekből csak ketten érték meg a felnőtt kort: József bátyja, aki sorban a negyedikként született, és Sándor, a kilencedik.[2] Szüleiket nagyon korán elveszítették, a 13 éves báty és a 4 éves Sándor gyámságát az orosz hadifogságból hazatért István apai nagybátyja vállalta, aki Gyöngyösön[3] lakott, és a Sóház utcai elemi iskolában kezdhette el „tudományos” pályafutását. A polgári iskolát ugyancsak Gyöngyösön végezte, mellette a családi kis szőlőben, kertjében „munkás barátságot” kötött a növényekkel, de a házkörüli teendőkből is bőven jutott, ezért eléggé változatos jegyekkel fejezte be a 4 osztályos polgári iskolát. Nevelőapja tanácsára Gyöngyösön a Római Katolikus Mezőgazdasági Középiskola[4] tanulója lett, de másodikos korában újra árvaságra jutott: nevelőapjának megpróbáltatásokkal teli élete 50 éves koráig tartott. Sándor kiterjedt rokonsága hívő katolikus volt, így gyakran ministrált[5] a gyöngyösi Nagytemplomban (Szent-Bertalan-templom)[6], illetve jártak zarándoklatra, leggyakrabban  Szentkútra (Mátraverebély)[7] Nagyboldogasszony[8] (augusztus 15.) ünnepén. István nagybátyja halála után a középiskolás fiúval keményen bánó gyámanyja, és egy félreértett helyzet miatt 1937-ben el kellett hagynia Gyöngyöst, és testvérbátyja, István lett a gyámja. Budapesten a Fővárosi Mezőgazdasági Középiskolában folytathatta tanulmányait: ebben az időszakban az óbudai szalézi szerzetesek[9] vezette Szent Alajos Árvaház[10] lakója volt, és 1939-ben érettségizett. Az egyetemi tanulmányok megkezdése előtt, mint a gyermekotthon betegszobájának felelőse torokgyíkban (diftéria)[11] és skarlátban[12] (vörheny) súlyosan megbetegedett, leromlott állapotából csodával határos módon gyógyult meg. Barátja, és innentől „ikertestvérének tekintett” Palojtay Béla kísérte haza, Dombóvárra[13]. Munkássága István bátyja és egyben gyámja íratta be 1939 őszén a Magyar Királyi József Nádor Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Mezőgazdasági Karára,[14] itt szerzett diplomát 1944-ben. Mint egyetemi hallgató, gyakornokként az oktatásban is segédkezett.[15] Szerény árvasági ellátmányát rendszeres munkával egészítette ki. Az egyetem kiváló tanáraira, akik között többen is az MTA rendes vagy levelező tagjai voltak (Doby Géza[16] növény-biokémikus, agrokémikus (Bognár Sándor emberi és tanári példaképe[17]), Teleki Pál[18] földrajztudós, politikus, Zimmermann Ágoston[19] állatorvos, anatómus, Szabó Zoltán[20] botanikus, Surányi János[21] a növénytermesztés nemzetközileg elismert tudósa, Kövessi Ferenc[22] az erdészeti növénytan, növénykórtan, mikrobiológia, a filoxéra[23] kutatója, Heller Farkas[24] a közgazdaságtan tanára, Czettler Jenő[25] a gazdaságtörténet és agrárpolitika professzora, rájuk Bognár Sándor mindig büszkén emlékezett. Habár gróf Teleki Pál[26] előadásait közvetlenül nem, ellenben volt tanszéki munkatársait hallgathatta, minthogy Teleki Pál ekkor már másodszor volt Magyarország miniszterelnöke[27], 1941-es haláláig, amely közkeletű „öngyilkossági” feltételezését Bognár Sándor soha nem fogadta el[28], különös tekintettel Teleki mély istenhitére, továbbá Csapodi  Csaba[29] székfoglaló előadására, melyet a Szent István Akadémián[30] tartott (2003), a „búcsúlevél” szövegkritikai elemzéséről. Ebben Csapodi Csaba megállapította, hogy annak stílusa, a papírra vetett mondatok Teleki Páltól idegenek.[31] Bognár Sándor 1944 májusában vehette át okleveles mezőgazda diplomáját, augusztusban pedig egy másikat, a SAS behívót[32]. A Légvédelmi Osztályhoz sorozták be, s egységüket Székesfehérvár[33] térségében küldték a frontra. A túlerőben lévő ellenség gyorsan szétverte őket, s rövid menekülés után 1944. december 24-én Zsámbék[34] mellett fogságba esett. Az agyonlövetést bajtársi segítséggel megúszta: karpaszományát[35] és első osztályú Tűzkeresztjét[36] leszaggatták s a sorállomány közé keveredve nem végezték ki, mint előtte az ütegparancsnokát. Rövid, kényszermunkával élénkített hadifogság után márciusban megszökött, és Dombóvár[37] érintésével, visszatért Budapestre az egyetem[38] Növénytani Tanszékére.[39] Hamarosan újra megkapta katonai behívóját, de szerencsére az egyetem kérésére októberben leszerelték, s hamarosan visszatérhetett a Növénytani Tanszékre, ahonnan Doby Géza[40] és Surányi János[41] professzorok támogatásával a Növénykórtani Tanszéken kapott tanársegédi kinevezést. Itt 1946-tól 1948 áprilisáig Husz Béla[42] és Kadocsa Gyula[43] professzorok tanársegéde volt, ahol kísérleteket végzett a kaliforniai pajzstetűvel[44], [45], [46] (amely Magyarországon 1928-ban bukkant fel a Sághy-Saághy István[47]-féle Kámoni Arborétumban[48]), az almamoly[49], a gabonaüszög[50] és a monília (= Monilinia fructigena)[51], biológiájának megismerésére és a leküzdésük érdekében. 1948-ban új szakasz kezdődött az életében: átkerült a Növényvédelmi Kutató Intézet[52] Állattani Osztályára, melyet Szelényi Gusztáv[53] vezetett. Előbb az egyenesszárnyúak rendjével (Orthoptera)[54] kezdett ismerkedni, és ehhez a gyümölcskártevők kutatása társult. Később a nyerges-fürkészek (Pimplinae)[55] alcsaládja lett a csoportja, s a gyümölcsösök mellett a kutatási területe a szántóföldi kultúrák fajaira is kiterjedt: a répaaknázó moly,[56] a drótférgek[57] és más kártevők életmódjának feltárására és az ellenük való védekezésre is. Ezekhez a területekhez csatlakozott a növénykárosító atkák[58] kártevőcsoportja, amelyek hazai kutatásának meghatározó személyisége lett. Azt írja egy visszaemlékezésében, hogy az intézet hosszú távú szakmai élményeket, tudása elmélyülését s számos, az élete végéig tartó tisztes barátságot is adott.[59] Intézetbeli munkatársaira mindig szeretettel emlékezett, gyakran emlegette őket: pl. Nagy Barnabást[60], Reichart Gábort[61], Szalay-Marzsó László[62]t, Ubrizsy Gábor[63]t, Vörös József[64]et, és természetesen Guszti bácsit, Szelényi Gusztáv[65]ot. Szakmai pályafutása során 1958-ban és 1961-ben egyetemi doktori[66] címeit (dr. agr. és dr. hort.), 1960-ban sikerrel védte meg kandidátusi értekezését és elnyerte a mezőgazdasági tudományok kandidátusa,[67] majd 1978-ban az MTA doktora[68] fokozatot szerezte meg. Bognár Sándort 1961-ben felkérték a Kertészeti és Szőlészeti Főiskola[69] Rovartani Tanszéke vezetőjének, amit csak hosszas mérlegelés után vállalt el. Egyrészt nagyon jól érezte magát a Növényvédelmi Kutatóintézetben, másrészt vallásos világnézete miatt esetleges konfliktusoktól tartott. Egyben megbízták a Növénykórtani Tanszék irányításával is. A Kertészeti és Szőlészeti Főiskola (1953-tól ezen a néven működött 1967-ig), majd 1968-tól 5 éves képzési idejű egyetemi rangra emelkedett Kertészeti Egyetem néven.[70] Az addig különálló Rovartani és Növénykórtani Tanszékeket összevonták (1961) és létrehozták a Növényvédelmi Tanszéket, amelynek vezetésére dr. Bognár Sándor egyetemi docenst, majd 1965-től egyetemi tanárt bízták meg.[71] Oktatói tevékenysége során a Kertészeti Egyetemen olyan szakgárdát nevelt, amely komoly eredményeket könyvelhet el magának. Közben 1947-ben megházasodott, felesége Kávay Regina Éva tanítónő. Házasságuk 60. évfordulóját 2007-ben ünnepelték. Két gyermekük született: Éva (1948) növényvédelmi szakmérnök [72], Péter (1954) az Országos Mentőszolgálat [73] vezető mentőtisztje. Két unokájuk, Ágnes (1981) tanítónő és boldog édesanya, és az ifjabb Péter (1985) szintén az Országos Mentőszolgálat munkatársa.[74] „Földi életem első  20  évében nehéz  próbatételeken  vergődtem át,  de  immár 63  éve  boldog tisztes  családi  életet élhetek. Mindezt eléggé megköszönni  nem  lehet! Számtalanszor tapasztalhattam, hogy  mindig azon  az  úton haladtam,  amelyet  Teremtő Atyánk  kijelölt  a számomra. Így nem véletlen,  hogy  immár a  90-ik  évem küszöbén  boldog  és elégedett  embernek  tartom magam. Csak hálát mondhatok  mindenért  – a  jó  és nehéz  napokért is.” (Bognár Sándor in Bozsik, 2011) Dr. Bognár Sándor nyugdíjba vonulása után (1982. január 1.) utódja a Növényvédelmi Tanszék vezetője dr. Farkas Károly egyetemi docens, ill. egyetemi tanár lett. [75] Nyugdíjasként mind a hazai, mind a külföldi szakmai rendezvényeken jelen volt, előadásokat tartott, így az 1996-ban alapított Tiszántúli Növényvédelmi Fórum[76] (TNF) éves rendezvényein is[77], Debrecenben (pl. 2001, 2004, 2005) és sorra jelentek meg fajsúlyos tudományos és szakmatörténeti munkái, megemlékezései. Főbb írásai, könyvei Az 1946-2011 időszakban 25 könyv és könyvrészlet írásában vett részt, melyekből csupán – általa is fontosnak tartott munkák – bibliográfiai adatait közli:[78] 1.    Bognár S. (1958): Ökológiai megfigyelések és védekezési kísérletek pattanóbogár-lárvákkal (Col. Elateridae) kapcsolatban. pp. 325-337. In: Isó I.: Kukoricatermesztési kísérletek 1953-1957. Akadémiai Kiadó, Budapest. 2.    Bognár S. (1962): A rizs állati kártevői. pp. 196-218. In: Kállay K.: Rizs. Mezőgazdasági Kiadó Budapest. 3.    Bognár S. (1966): A szőlő károsítói: Állati kártevők. pp. 167-180. In: Hegedűs Á., Kozma P., Németh M.: A szőlő. Magyarország kultúrflórája 4. Akadémiai Kiadó, Budapest. 4.    Bognár S. (1969): A  zöldségfélék kártevői  –  Fontosabb dísz-,  gyógy-  és fűszernövényeink gyakoribb kártevői. 56 pp. In: Ubrizsy G. (szerk.) Növényvédelmi Enciklopédia II. kötet. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest. 5.    Bognár S. - Huzián L. (1974): Növényvédelmi állattan. Egyetemi tankönyv. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest. 395 pp. +180 ábra. Társszerző: Huzián László, valamennyi ábrát Palojtay Béla készítette. Az ábrák mind szakmailag, mind esztétikailag kiemelkedő értékűek. 1975-ben Nívódíjat kapott. 6.   Bognár S. - Huzián L. (1979): Növényvédelmi állattan. Egyetemi tankönyv. Második, átdolgozott, bővített kiadás. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest. 622 pp. bőséges irodalmi jegyzékkel és 200 ábrával. Valamennyi ábrát Palojtay Béla készítette. 1985-ben Nívódíjat kapott. 7.   Bognár S. (szerk.) (1978): Kertészeti növényvédelem. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest. 594 pp. A társszerzők száma 14. 1979-ben Nívódíjat kapott. 8.    Bognár S. (1983): Kertészek növényvédelmi zsebkönyve. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest. 622 pp. Nívódíjat kapott 1984-ben. 9.   Bognár S. - Gyuró F. - Zilai J. (1983, 1992): Kertészeti növények termesztése és növényvédelme I. Növényvédelmi szakközépiskolák tankönyve. Dinasztia Kiadó, Budapest. 368 pp. ISBN: 9637698809. Első és második (változatlan) kiadás. 1986-ban Nívódíjat kapott. 10. Bognár S. - Kristóf L.-né. - Zatykó F. (1983, 1992): Kertészeti növények termesztése és növényvédelme II. Növényvédelmi szakközépiskolák tankönyve. Mezőgazdasági Szaktudás Kiadó, Budapest. 308 pp. ISBN: 963-7862-43-9. Első és második (változatlan) kiadás. 1986-ban Nívódíjat kapott. 11. Bognár S. (1988): Ízeltlábúak–Arthropoda. Rákok. pp. 69-176. In: Jermy T. - Balázs K. (szerk.) Növényvédelmi állattan kézikönyve. 1. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1988. 12. Bognár S. (1994): A magyar növényvédelem története a legrégebbi időktől napjainkig (1030-1980). Business Asistance. Kisalföldi Vállalkozásfejlesztés Alapítvány kiadványa, Mosonmagyaróvár. 783 pp. 13. Bognár S. et al. (1996): Atkák – Acariformes. pp. 13-109. In: Jermy T. - Balázs K. (szerk.): A növényvédelmi állattan kézikönyve 6. Pókszabásúak – Arachnoidea. Társszerzők: Jenser Gábor, Bozai József, Hetényi Ernő. Akadémiai Kiadó, Budapest. További, jelentős munkái: 14. Bognár S. (1978): A Magyarországon károsító fontosabb fitofág atkák /Rendszertan, ökológia, Védekezés/. MTA doktori értekezés, Budapest 15. Bognár S. (2006): Quo Vadis Növényvédelmi Akarológia. Sorozatcím: A Szent István Akadémia székfoglaló előadásai. Stirling J. OESSH (szerk.). Új Évf. 5. sz. Budapest, (Elhangzott a Szent István Társulat régi székházának dísztermében 2004. május 21-én.) Szent István Akadémia Kiadó, Budapest. 38 pp. ISBN: 9633618363 http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor.pdf 16. Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapest. 105 pp. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf Bognár Sándor publikációs „leltárában” 490-et meghaladó „tétel” szerepel, közöttük jegyzetek, tanulmánykötetek, értekezések, hazai és külföldi előadások, a Szent István Tudományos Akadémián[79] (2004) megtartott székfoglaló előadás: Quo Vadis[80] növényvédelmi akarológia[81]? címmel, évfordulós emlékezések (50-et maghaladó), népszerű közlemények (70), riportok, rádió műsorok. 1995-ben, amikor „A magyar növényvédelem története…”[82] könyvének tiszteletpéldányával felkereste dr. Gyulay Endré[83]t, a Szeged-Csanádi egyházmegye[84] püspökét, aki biztatta: „Remélem, hogy saját biográfiá[85]ját minél előbb megírja!” És Bognár Sándor utolsó munkája, az Önéletrajzi elbeszélések alcímet viselő könyve: „A Bábaképző Intézet szülészetétől az egyetemi katedráig” 2011-ben meg is jelenhetett a Szent István Társulat[86] jóvoltából, Stirling János[87] szerkesztő köszöntő szavaival. “Milyen üzenetet küldhetne Bognár professzor úr a mának? Nagyon hasonlót, ahhoz, amilyet Huzián László[88] tanár úr is küldött élete példájával. Az értékrend és az ember hozzáállása a választott hivatásához, a tevékenységéhez és mindennapi élete során a világ dolgaihoz a legfontosabb! Tisztesség, becsület, szorgalmas, elmélyült, hatékony munka, amelyhez nem elegendő a tehetség, hanem gondos felkészülés, tanulmányok és gyakorlás szükséges. Ki tudja, hová lettek? … Az elégséges nem elégséges!” [89] Kitüntetései, elismerései A Mezőgazdaság Kiváló dolgozója (1960 és 1971); MTA Jubileumi emlékérem (1970); Frivaldszky Imre emlékérem [90] (ezüst fokozata: 1976; arany fokozata: 1980); Kertészeti Egyetem Jubileumi Emlékplakett[91] (1980); Munka Érdemrend arany fokozata (1981); Entz Ferenc-emlékérem[92] (1982); Horváth Géza-emlékérem[93] (1983); Akadémiai Díj[94] (1995); Szelényi Gusztáv emlékérem (1997); Vasokleveles mezőgazdasági mérnök (2009); Szent István Tudományos Akadémia [95] r. tagja (2002). Dr. Bognár Sándor a Magyar Rovartani Társaság[96] tagja 1948-tól, majd 1971-től 3 éven át elnöke, 1997-től örökös választmányi tagja volt. Számos szakmai szervezetben (MTA Növényvédelmi Bizottság[97], Magyar Biológiai Társaság[98], Magyar Növényvédelmi Társaság[99], Magyar Növényvédő Mérnököki és Növényorvosi Kamara[100] alapító, illetve tiszteletbeli tagja, elnöke volt. Források ·     Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapest. 78-79. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf ·      Bozsik A. (2011): Bognár Sándor (1921-2011) emlékezete. Agrártudományi Közlemények. Különszám. 2011/43. 16-20. https://dea.lib.unideb.hu/items/8835bc2f-5f5f-40c9-9074-57edce10c940/full;  https://ojs.lib.unideb.hu/actaagrar/article/view/2631/2644  ·      Papp L. (1976): A Magyar Rovartani Társaság 1976. január 16-án tartott közgyűlése. Folia Entomologica Hungarica. 29 (1): 159-166. https://library.hungaricana.hu/hu/view/FoliaEntomologica_1976_29_01/?pg=162&layout=s ·     Magyar Katolikus Lexikon. http://lexikon.katolikus.hu/

[1]https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-a-pallas-nagy-lexikona-2/b-26DA/babakepzo-intezet-26FE/ [2] Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapest, 105 pp. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf [3]https://hu.wikipedia.org/wiki/Gy%C3%B6ngy%C3%B6s_(telep%C3%BCl%C3%A9s) [4]http://lexikon.katolikus.hu/G/Gy%C3%B6ngy%C3%B6si%20r%C3%B3mai%20katolikus%20mez%C5%91gazdas%C3%A1gi%20k%C3%B6z%C3%A9piskola.html [5] https://wikiszotar.hu/ertelmezo-szotar/Ministr%C3%A1ns [6] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Bertalan-templom_(Gy%C3%B6ngy%C3%B6s) [7] https://hu.wikipedia.org/wiki/M%C3%A1travereb%C3%A9ly-Szentk%C3%BAt_Nemzeti_Kegyhely [8] https://hu.wikipedia.org/wiki/Nagyboldogasszony [9] https://www.wikiwand.com/hu/Szal%C3%A9zi_rend [10] http://lexikon.katolikus.hu/S/Szent%20Alajos%20H%C3%A1z.html [11] https://hu.wikipedia.org/wiki/Dift%C3%A9ria [12] https://hu.wikipedia.org/wiki/Skarl%C3%A1t [13] https://hu.wikipedia.org/wiki/Domb%C3%B3v%C3%A1r [14]https://hu.wikipedia.org/wiki/Budapesti_M%C5%B1szaki_%C3%A9s_Gazdas%C3%A1gtudom%C3%A1nyi_Egyetem#Magyar_Kir%C3%A1lyi_J%C3%B3zsef_N%C3%A1dor_M%C5%B1szaki_%C3%A9s_Gazdas%C3%A1gtudom%C3%A1nyi_Egyetem [15] Papp L. (1976): A Magyar Rovartani Társaság 1976. január 16-án tartott közgyűlése. Folia Entomologica Hungarica / Rovartani Közlemények (Series Nova) 29(1): 159-166. [16] https://hu.wikipedia.org/wiki/Doby_G%C3%A9za [17] Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapest, 46.p. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf [18] https://hu.wikipedia.org/wiki/Teleki_P%C3%A1l_(politikus) [19] https://hu.wikipedia.org/wiki/Zimmermann_%C3%81goston [20] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szab%C3%B3_Zolt%C3%A1n_(botanikus) [21] https://hu.wikipedia.org/wiki/Sur%C3%A1nyi_J%C3%A1nos_(agr%C3%A1rm%C3%A9rn%C3%B6k) [22]https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/k-760F2/kovessi-ferenc-76731/ [23] https://hu.wikipedia.org/wiki/Filox%C3%A9ra [24] https://hu.wikipedia.org/wiki/Heller_Farkas [25] https://hu.wikipedia.org/wiki/Czettler_Jen%C5%91 [26] https://hu.wikipedia.org/wiki/Teleki_P%C3%A1l_(politikus) [27] https://www.wikiwand.com/hu/Magyarorsz%C3%A1g_korm%C3%A1nyf%C5%91inek_list%C3%A1ja [28] Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapest. pp. 90-94. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf [29] https://hu.wikipedia.org/wiki/Csapodi_Csaba [30] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Istv%C3%A1n_Tudom%C3%A1nyos_Akad%C3%A9mia [31] Rozsondai M. (2015): Prof. Dr. Csapodi Csaba és Csapodiné Dr. Gárdonyi Klára történész-könyvtárosok laudációja a Magyar Örökség Díj elnyerése alkalmából. Magyar Könyvszemle 131 (3): 349-350. https://ojs.mtak.hu/index.php/mksz/article/view/7035/5539 [32]https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyarorszag-a-masodik-vilaghaboruban-lexikon-a-zs-F062E/s-sz-F0D5A/sas-behivo-F0D63/ [33] https://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9kesfeh%C3%A9rv%C3%A1r [34] https://hu.wikipedia.org/wiki/Zs%C3%A1mb%C3%A9k [35] https://wikiszotar.hu/ertelmezo-szotar/Karpaszom%C3%A1ny [36] https://hu.wikipedia.org/wiki/T%C5%B1zkereszt [37] https://hu.wikipedia.org/wiki/Domb%C3%B3v%C3%A1r [38]https://hu.wikipedia.org/wiki/Budapesti_M%C5%B1szaki_%C3%A9s_Gazdas%C3%A1gtudom%C3%A1nyi_Egyetem#Magyar_Kir%C3%A1lyi_J%C3%B3zsef_N%C3%A1dor_M%C5%B1szaki_%C3%A9s_Gazdas%C3%A1gtudom%C3%A1nyi_Egyetem [39] Bozsik A. (2011): Bognár Sándor (1921-2011) emlékezete. Agrártudományi Közlemények 2011/43. Különszám. 16-20. https://dea.lib.unideb.hu/items/8835bc2f-5f5f-40c9-9074-57edce10c940/full [40] https://hu.wikipedia.org/wiki/Doby_G%C3%A9za [41] https://hu.wikipedia.org/wiki/Sur%C3%A1nyi_J%C3%A1nos_(agr%C3%A1rm%C3%A9rn%C3%B6k) [42] https://hu.wikipedia.org/wiki/Husz_B%C3%A9la [43] https://hu.wikipedia.org/wiki/Kadocsa_Gyula [44] Balás G. – Sáringer Gy. (1982): Kertészeti kártevők. Akadémiai Kiadó, Budapest. 1069 pp. [45] Balás G. – Sáringer Gy. (1984): Kertészeti kártevők. 2. kiadás. Akadémiai Kiadó, Budapest. 1069 pp. [46] Bognár S. (1994): A magyar növényvédelem története a legrégibb időktől napjainkig (1030-1980). Business Assistance, Kisalföld Vállalkozásfejlesztési Alapítvány, Mosonmagyaróvár. 443-444. [47] https://hu.wikipedia.org/wiki/Sa%C3%A1ghy_Istv%C3%A1n [48] https://hu.wikipedia.org/wiki/K%C3%A1moni_arbor%C3%A9tum [49] https://hu.wikipedia.org/wiki/Almamoly [50] https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-a-pallas-nagy-lexikona-2/g-A5BD/gabonauszog-A5FB/ [51] https://hu.wikipedia.org/wiki/Mon%C3%ADlia [52] https://www.informstudio.hu/termek/140-eves-az-atk-novenyvedelmi-intezet/ [53] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szel%C3%A9nyi_Guszt%C3%A1v [54] https://hu.wikipedia.org/wiki/Egyenessz%C3%A1rny%C3%BAak [55] https://www.rovartani.hu/rovarasz-hirado-103/a-novenyvedelmi-rovartan-evforduloi-2021-ben/ [56] https://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A9paakn%C3%A1z%C3%B3_moly [57] https://hu.wikipedia.org/wiki/Mezei_pattan%C3%B3bog%C3%A1r [58] https://hu.wikipedia.org/wiki/Atk%C3%A1k [59] Bozsik A. (2011): Bognár Sándor (1921-2011) emlékezete. Agrártudományi Közlemények 2011/43. Különszám. 16-20. https://dea.lib.unideb.hu/items/8835bc2f-5f5f-40c9-9074-57edce10c940/full [60] https://www.rovartani.hu/rovarasz-hirado/rovarasz-hirado-99/dr-nagy-barnabas-1921-2020/ [61]https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/r-775E4/reichart-gabor-77718/ [62] https://pkkft.hu/assets/files/a005_szalaymarzsolaszlo.pdf [63] https://hu.wikipedia.org/wiki/Ubrizsy_G%C3%A1bor [64] https://hu.wikipedia.org/wiki/V%C3%B6r%C3%B6s_J%C3%B3zsef_(biol%C3%B3gus) [65] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szel%C3%A9nyi_Guszt%C3%A1v [66] https://hu.wikipedia.org/wiki/Tudom%C3%A1nyos_fokozat [67] https://hu.wikipedia.org/wiki/Tudom%C3%A1nyos_fokozat [68] https://hu.wikipedia.org/wiki/Tudom%C3%A1nyos_fokozat [69] https://hu.wikipedia.org/wiki/Kert%C3%A9szeti_%C3%A9s_%C3%89lelmiszeripari_Egyetem [70] https://hu.wikipedia.org/wiki/Kert%C3%A9szeti_%C3%A9s_%C3%89lelmiszeripari_Egyetem [71] http://novenykortan.kertk.szie.hu/bemutatkozas/tanszek-tortenete [72] https://hu.wikipedia.org/wiki/N%C3%B6v%C3%A9nyorvosl%C3%A1s [73] https://hu.wikipedia.org/wiki/Orsz%C3%A1gos_Ment%C5%91szolg%C3%A1lat [74] Bozsik A. (2011): Bognár Sándor (1921-2011) emlékezete. Agrártudományi Közlemények 2011/43. Különszám. 16-20. https://dea.lib.unideb.hu/items/8835bc2f-5f5f-40c9-9074-57edce10c940/full [75] http://novenykortan.kertk.szie.hu/bemutatkozas/tanszek-tortenete [76] Kövics Gy. – Szarukán I. – Dávid I. – Radócz L. –.Tarcali G. (2021): A Tiszántúli Növényvédelmi Fórum (TNF) negyed százada (1996 – 2021) és a kilenc Nemzetközi Növényvédelmi Szimpózium a Debreceni Egyetemen (9 International Plant Protection Symposium, IPPS at UD). pp. 128-176. In: Növényorvos képzés Debrecenben. (Tarcali G., Kövics Gy., Radócz L., szerk.) DE MÉK - Printart-Press Kft., Debrecen. https://drive.google.com/file/d/1P-DLXXh0uVQA224nwPtGgSQMcnCojkse/view?usp=sharing [77] https://mek.unideb.hu/archivum-tiszantuli-novenyvedelmi-forum [78] Bognár S. (2011): A bábaképző szülészetétől az egyetemi katedráig. Szent István Társulat, az Apostoli Szentszék Könyvkiadója, Budapes. 78-79. http://szit.katolikus.hu/feltoltes/Bognar%20Sandor(1).pdf [79] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Istv%C3%A1n_Tudom%C3%A1nyos_Akad%C3%A9mia [80] http://lexikon.katolikus.hu/Q/Quo%20vadis.html [81] https://hu.frwiki.wiki/wiki/Acarologie [82] Bognár S. (1994): A magyar növényvédelem története a legrégebbi időktől napjainkig (1030-1980). Business Asistance. Kisalföldi Vállalkozásfejlesztés Alapítvány kiadványa, Mosonmagyaróvár, 1994. 783 pp. [83] https://hu.wikipedia.org/wiki/Gyulay_Endre [84] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szeged-Csan%C3%A1di_egyh%C3%A1zmegye [85] https://wikiszotar.hu/ertelmezo-szotar/Biogr%C3%A1fia [86] https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Istv%C3%A1n_T%C3%A1rsulat [87] http://lexikon.katolikus.hu/S/Stirling.html [88]https://www.wikiwand.com/hu/Ki_kicsoda_a_magyar_mez%C5%91gazdas%C3%A1gban%3F_(A%E2%80%93H)#H [89] Bozsik A. (2011): Bognár Sándor (1921-2011) emlékezete. Agrártudományi Közlemények. Különszám. 2011/43. 16-20. https://dea.lib.unideb.hu/items/8835bc2f-5f5f-40c9-9074-57edce10c940/full [90] https://hu.wikipedia.org/wiki/Frivaldszky_Imre-eml%C3%A9k%C3%A9rem [91] Alapítva: az egyetem első jogelőd intézménye megalapításának 125. évfordulója alkalmából, 1978-ban [92] https://hu.wikipedia.org/wiki/Entz_Ferenc [93] https://hu.wikipedia.org/wiki/Magyar_d%C3%ADjak,_kit%C3%BCntet%C3%A9sek_list%C3%A1ja [94] https://mta.hu/dijak-kituntetesek/akademiai-dij-105787 [95]https://www.wikiwand.com/hu/Szent_Istv%C3%A1n_Tudom%C3%A1nyos_Akad%C3%A9mia [96] https://www.rovartani.hu/ [97] https://mta.hu/iv-osztaly/tudomanyos-bizottsagok-105556 [98] http://www.bio.u-szeged.hu/hirek/2022/magyar-biologiai?objectParentFolderId=46632 [99] http://mnt.infora.hu/sites/default/files/MNTalapszab%C3%A1ly20220812.pdf [100] https://magyarnovenyorvos.hu/a-kamararol/bemutatkozas