User:Kadunudtulevik/sandbox

= Müra värvid =

Terminit müra värvid kasutatakse mitmes erinevas valdkonnas nagu näiteks füüsikas, elektroonikas ja signaalitöötluses. Müra värvide mõiste põhineb kui signaalitöötluses tekkinud müra võimsusspektril. Erinevatel värvidel on erinevad eesmärgid, näiteks audio puhul erineb inimkõrvale kõlav heli ning piltide puhul on visuaalne vorm teistsugune. Üldiselt erinevad liigid kasutavad ka erinevaid värve.

Müra värvide kasutamine sai alguse valgest mürast, mille võimsus igal sagedusel või intervallil on võrdne. Selline nimi tuli seosest valge valgusega, millel arvatavasti oli sarnane ühtlane võimsusspekter nähtaval vahemikul. Ülejäänud nimed nagu näiteks roosa, sinine, hall anti teistsugustele spektritele, mis sageli, kuid mitte alati, põhinesid sarnaste spektritega värvidel. Mõnel neist on kindel definitsioon kindlates tingimustes, aga mitte kõikidel. Paljud definitsioonid eeldavad signaali, millel on väärtus igal sagedusel koos võimsusspektriga, mille ribalaius on proportsionaalne 1/f β ja selle tõttu on need näited võimuseaduse müradest. Valge müra spektritihendus on näiteks tasane (β = 0).

Tehniline määratlus
Erinevaid müra mudelid on kasutusel analüüsil ning paljud neist langevad sellesse kategooriasse. AR-müra ehk autoregressiivne müra on näiteks selline mudel ning genereerib allpool toodud mürade lihtsaid näiteid. The Federal Standard 1037C Telecommuncations Glossary määratleb valget, roosat, sinist ja musta.

Sellised nimetused erinevat tüüpi helidele on tuletatud sarnasusel sagedusvahemikul, mis esineb helides, ja samaväärsetel valguslainete sagedustel. See tähendab, et kui helilainete mustrit sinisest mürast teisendada valguslaineteks, siis see valgus oleks sinine.

Valge müra
Valge müra on signaal, mille nimi põhineb analoogil valge valgusega, on tasane sageduste vahemik, mis on esitatud lineaarse sageduste funktsioonina. Teiste sõnadega kui ribalaiust mõõdetakse hertsides, siis on selle võimsus igal ribal võrdne. Näiteks, valge müraga heli, mille sagedus on vahemikus 40 Hz kuni 60 Hz, sisaldab sama kogust helivõimsust, mille vahemik on 400 - 420 Hz, kuna nende mõlema intervall on 20 Hz. Sageli spektreid esitatakse logaritmiliste vahemikega, kus võrdsed füüsilised laiused on esitatud mitte võrdsete ribalaiuste, mis võib kaasa tuua vaate, kus madalamad sagedused hõlmavad vähem Hz kui kõrged sagedused, mitte lineaarsetega. See toob kaasa segaduse, kus valge müra tõuseb suuremal sagedusel mitte ei jää ühtlaseks. Sageli ei võeta seda arvesse.

Roosa müra
Roosa müra sageduse vahemik on lineaarne logaritmilisel skaalal - sellel on võrdsed võimsused ribadel, mis on propartsionaalselt laiad. See tähendab, et roosa müra võib omada võrdsed võimsust vahemikul 40 kuni 60 Hz ning 4000 kuni 6000 Hz. Kuna inimene kuuleb sellisel proportsionaalsel vahel, kus mitmekordistuv sagedus on võrdne algse sagedusega (40-60 Hz on kuuldav sama intervalliga ning vahemikuga nagu 4000-6000 Hz), iga oktav sisaldab sama kogust energiat ning selle tõttu on roosa müra kasutusel näiteks audioga töötamisel. Vahemiku võimsuse tihedus, võrreldes valge valgusega, väheneb 3.01 dB võrra oktavi jooksul (tihedus, mis on proportsionaalne 1/f). Selle tõttu sageli kutsutakse ka 1/f müraks.

Kuna logaritmilisi ribasid on lõpmatu arv nii madalatel sagedustel kui ka kõrgete sageduste lõpus, siis iga lõplik energiavahemik sisaldab vähem energiat kui roosa müra. Roosa müra on ainus võimuseaduse spektri tihedus, millel on oma koht - kõik tipud on lõplikud kui on integeeritud kõrgete sageduste lõpu ja kõik tasased alad on lõplikud kui on muundatud madalatele sageduste piirile.

Pruun müra
Pruun müra on müra, mille võimsustihendus väheneb 6.02 dB ühe oktavi jooksul koos tõusva sagedusega (sageduse tihedus on proportsionaalne 1/f2) sageduste vahemikul välja arvatud null.

Pruuni müra saab tekitada kasutades valget müra. Pruuni müra ei põhine selle värvi spektril.

Sinine müra
Sinist müra kutsutakse muuhulgas ka taevasiniseks müraks. Sinise müra võimsustihedus suureb 3.01 dB oktavi jooksul koos tõusva sagedusega (tihedus on propotsionaalne f) lõplikul sageduste vahemikul. Arvutigraafikas kasutatakse sinise müra mõistet vabamalt kui ülejäänuid minimaalse sagedusega komponente ning mitte põhinevalt energia muutusel.

Cherenkovi kiirgus on loomulik näide peaaegu ideaalsest sinisest mürast, kus võimsuse tihedus kasvab lineaarselt sagedusega vahemikul, kus valguse murdmise keskmise indeks on ligikaudne püsiv.