User:Kellen/genus

=Kvinnors migrationsinvandring - arbetskraftsinvandring i Sverige (och Danmark)=

= Hej Genus-grupp! = Här kan man skriva in vad man vill. Några länkar som jag tittat på:

migrationsverkets au-pair-sida tidningen Aftonbladet om hemajobbare

Lidt link fra anne:
Illegale immigranter i dk generelt: http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2008/01/19/073348.htm, http://politiken.dk/erhverv/article247051.ece

Om østarbejdere: http://politiken.dk/erhverv/article247051.ece http://www.ftf.dk/magasinet-resonans/nummer/artikel/offentlige-arbejdspladser-gaar-glip-af-oestarbejdere/ http://www.ugebreveta4.dk/2007/43/Baggrundoganalyse/OestarbejdereSkaberKaos.aspx

Om prostituion: http://www.kvinfo.dk/side/911/ Prostitution i Danmark, Nell Rasmussen, Servicestyrelsen 2007. http://www.spesoc.dk/wm144000 http://www.information.dk/148517 http://www.kvindehandel.dk/faq.htm

Om au pair: http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2007/03/25/230414.htm http://www.nyidanmark.dk/da-dk/Ophold/au_pair/

Info som jag har tänkt att använda i redovisningen
Historiskt perspektiv.

Invandringens historik: http://www.migrationsverket.se/index.jsp?swedish/migration/historik.html

Invandring har förekommit genom hela sveriges historia, ex hansatyskar på medeltiden, valloner 1600-talet för att arbeta med järn, italienare arbeta med stuckaturer, skottar i bryggeri.

Stor utvandring från sverige mitten 1800-tal till 1:a världskriget, slog 1930 om till ”invandringsland”.De flesta av dem som invandrade var svenskar som återvände efter en tid utomlands. Ett invandringsland i dess egentliga betydelse blev Sverige först i och med den kraftiga ökningen av invandringen i början av 1940-talet. http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/54/60/5af98922.pdf 20-30-talet: starkt rastänkande i Sverige, förbindelser till nazityskland. 2:a världskriget:all offentlig rasism upphör, blir tabu. Stor 1:a invandringsvåg av flyktingar från Tyskland, nordiska länder och Baltikum – tar jobb i industrin. Genèvekonventionen från 1951 om flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967 är fortfarande grunden för hur länder skall hantera flyktingars migration.(http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/54/60/5af98922.pdf ) 1951: fri migrations- och arbetsrätt för nordbor. Arbetskraftsinvandringen i Sverige bestod ända fram till mitten av 1950-talet av 55 procent kvinnor, trots en samhällelig föreställning redan då om arbetskraftsinvandringen som manlig. Sågs som medföljande familjemedlemmer, trots att de arbetade i mkt större omfattning än nordiska kvinnliga invandrare och svenska kvinnor, 70%heltid, mot 56 och 28 %. ( http://www.jamombud.se/Jamsides/tidigarenummer/invandrarenenma.asp ) 50- och 60-talet: våg fortsätter i stor arbetskraftsinvandring i organiserade former. Invandrade kvinnor arbetade främst inom industrin och tog de sämsta jobben i Sverige, de monotona, med stor risk för förslitningsskador och liten chans till kompetensutveckling på arbetsplatsen. ( http://www.jamombud.se/Jamsides/tidigarenummer/invandrarenenma.asp ) Slutet 60-talet: Hårt reglerad invandring, fram tills slutet 70-talet, främst arbetskraftsinvandring. riksdagsbeslut om uppehållstillstånd före inresa i landet, el färdigt arbetserbjudande där en arbetsmarknadsprövning måste göras av ”invandrarverket” om verkligt behov av arbetskraft. Inget tillstånd vid arbetslöshet i sverige. År 1967 avskaffades dåvarande system för arbetskraftsinvandring och utländska, icke nordiska, arbetssökande måste återigen söka arbetstillstånd innan inresa till Sverige. Flyktingar från krisdrabbade länder fick dock fortfarande uppehållstillstånd. => låg utomnordisk arbetskraftsinvandring. Ökad finsk invandring flyktinginvandring i stötar, ex chilenare 1973. 80-talet: stor våg asylsökande börjar, först från Iran, Irak, Libanon, Syrien, Turkiet och Eritrea. Sedan i slutet av decenniet från Somalia, Kosovo och forna öststaterna efter Sovjets fall. Ökad efterfrågan på hushållsarbetare (http://vxu.se/svi/org/personalsidor/soc/ellinor.xml 90-talet: Krig i ex Libanon, Eritrea, Iran-Irak upphör, kalla kriget tar slut, f.d soviet stater får bättre ekonomi och mer demokrati = asylsökande minskar. Etnisk rensning och terror i Jugoslavien => enorma mängder flyktingar, främst bosnier (100 000), till sverige. Också kosovoalban-flyktingar. 2001 -schengenavtalet, EU = försök på gemensam asyl och migrationspolitik. 2006 : invandringsrekord i sveriges historia, pga ny tillfällig lag om omprövning av uppehåll.

http://www.lu.se/o.o.i.s?id=12588&postid=21605 ”Aktiveringspolitikens Janusansikte - en studie av differentiering, inklusion och marginalisering” Författare Agneta Hedblom, Fallstudier av verksamheter som sköter aktiveringspolitiken i 4 stadsdelar i malmö (2004). Hur handläggare differentierar klienter och ger olika arbetsmarknadsmöjligheter till kvinnor och män.

På sena 90-talet och 2000-talet har man gått från välfärd (welfare) till aktiveringspolitik (workfare) i Europa, även i sverige. Studien visar på att handläggare i Malmö arbetar efter mycket olika differentierings modeller. I stadsdelen Hyllie har män och kvinnor, svenskar som invandrare samma aktivitetskrav, resurser ex utbildning och möjlighet till kvalifikationshöjning. I Rosengård sorterar handläggare klienter efter i stereotyp bild och kvinnor och män och etniska minoriteter => män får resurser och stora möjligheter till kvalifikationshöjning, invandrade kvinnor, särskilt ”muslimska” kvinnor har inte samma aktiveringskrav och får markant mindre resurser. I Fosie sker liknande delning, mellan män och kvinnor, om än mindre extrem. Invandrade kvinnor marginaliseras. http://www.suntliv.nu/AFATemplates/Page.aspx?id=10732 -Arbetsmiljö och hälsa för kommuner och landsting, artikel av Louise Hertzberg http://ki.se/ki/jsp/polopoly.jsp?d=130&a=16696&l=sv&newsdep=130 ”Invandrarkvinnor har sämre hälsa”på karolinska institutet. http://www.stockholmsfria.nu/artikel/7758 i tidningen stockholms fria.

-om Sharareh Akhavans avhandling "Invandrade kvinnors hälsa och arbetsförhållanden i Sverige". Invandrade kvinnor har sämre hälsa än invandrade män och svenska män och kvinnor. Visar på att det finns en attityd i samhället att invandrarkvinnor är mer lata och utnyttjar systemet, och att det beror på ”kulturella skillnader”. Arbetsgivare tänker sig vidare att invandrarkvinnor längtar hem eller rent bioogist är programmerade svagare. Akhavan visar på att invandrarkvinnors ohälsa istället är en klass-, kön-, och etnicitetfråga: arbetar inom mkt lågbetalda lågstatusarbeten, kan inte byta jobb, ingen möjlighet till kompetensutveckling, inget socialt nätverk, trauman, diskriminering på arbetena. Tar jobb som de är överkvalificerade för. En mkt stor del har flera jobb samtidigt för att få tillräckligt med pengar. Får, trots högskoleutbildning jobb inom hemtjänsten, som kassörska el städare

http://www.tema.liu.se/tema-g/medarbetare/strollo-emma Sammanfattning av avhandling av Emma strollo, lindköpings universitet. Mer än hälften av alla köpta hushållstjänster 2005 var ”svarta” och utfördes framför allt av papperslösa migrerande kvinnor utan medborgerliga rättigheter.

http://theses.lub.lu.se/archive/2005/06/20/1119258755-16210-629/SOC05027.pdf ”Städar ni så jobbar vi – en kvalitativ intervjustudie av inställningen till köp av svarta hushållstjänster” - D-uppsats Lunds universitet.

Framhäver att det på 40- och 50-talet fanns stort behov av hushållsarbete och att det oftast gjordes av kvinnliga flyktingar från tyskland. Behovet av denna arbetskraft minskade sedan i takt med välfärdsstatens utveckling och offentlig institutionalisering av reproduktionen. Med nedrustningen av välfärdstaten blir behovet starkt igen. ”Pige-debatten tog fart 1993, då nationalekonom Ann-Mari Pålsson vid partistämma i visby lade fram förslag om att göra hushåll till bolag och införa skattesubventioner för ”hushållsnära tjänster. Argument: ideologiskt: kvinnor får möjlighet att kombinera föräldrarskap och lönearbete. praktiskt: Fler jobbtillfällen jobb som är svarta nu blir vita => invandrare som numera har de flesta av dessa arbeten skulle komma in på arbetsmarknaden, och arbetslösa invandrare utan kompetens skulle få jobbtillfälle.

Två utredningar följde, av borgerliga regeringen och av senare socialdemokratiske, visar på storre sysselsättning av invandrare i sverige. Ingen proposition.

http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/54/60/5af98922.pdf

http://www.jamombud.se/Jamsides/tidigarenummer/invandrarenenma.asp

Tidig arbetskraftsimport (s. 129, ”Maktens olika förklädnader”)

Fackets roll: Neg inställt, men accepterade situation. Tänkte sig att migrationsarb. bara var temporära, och att migration också gav svenska arbetare större social rörlighet.

Fackets maktmedel mot arbetsgivare : arbetskraften. Var rädda att mista den genom överflöd av arbetskraft och lönedumpning. Stog inför ett dilemma, ville reglera invandringen så endast jobb som inte svenskar kunde fylla blev tillgängliga, vilket förfrämligade invandrarna för facket och ökade risken för misstro, samtidigt som en god relation till immigranterna var nödvändig för att organisera dem i facket. Kämpade för att ena arbetarna och få invandrare att känna sig som ett med svenska arbetare.

Löste det i början mha inkluderande underordning av invandrarna: Krävde först fackmedlemskap för godkännande av arbetstillstånd. Under 60-talet: avtalar istället med arbetsgivare att aktivt rekommendera/sätta vilkor på medlemskap vid anställning. Gränsen mellan vad som var fackligt och vad som var anställning suddigt.

=> Effektivt organisering och kollektivavtal = facket kräver flera språk och eller svenska-lektioner från arbetsgivare.

Rasifiering har inte diskuterats brett i svenska fackföreningar. Tanken i sveriges fackföreningar om en enad homogen arbetarklass har osynliggjort och motarbetat diskussion kring rasism och rasifiering. Den typiska fackliga ombudsmannen är svensk man, kvalificerad yrkesarbetare. Svenska kvinnor och invandrade kvinnor och män är underordnade och har sämre och mer lågavlönade jobb. De senaste åren (sedan 2000) har facket arbetat för en antirasistisk attityd. Diskrimineringsfrågor har lyfts fram i Metall och Kommunal förbundet, men inte i Industrifacket och Pappers.

Kort facklig historisk utveckling:

1919: Facket fick lagstiftad rätt att förhindra/lägga veto mot arbetstillstånd för migrantarbetare, kunde dock inte hindra flykting- och anhörig-invandring. Men detta gav makt att styra arbetskraftsinvandringen. Vid medgivande till tillstånd krävde fack dessutom detaljerad info om behovet av arbetare. Facket hade alltså så en inkluderande underordning. 30-talet och framåt : Välorganisering och institutionalisering av arbetare och arbetsgivare, 1938 full institutionalisering av fack – arbetsgivare ”den svenska modellen”? kontrollerad invandring 1932 -1976: socialdemokratisk regering som stärker fackets roll. Efter 2:a världskriget: 1:a stora flyktingvågen. Arbetskraftsbehov i Nordvästeuropa efter 2:a världskrigets pga förluster + kraftig industriell återuppbyggnad och expansion. Arbete behövdes i industri, och privat och offentlig tjänstesektorn. Behov större än inhemsk manlig befolkning kunde täcka. Länder, däribland Sverige sökte färdigutbildade arbetare från andra länder, i 1:a hand från Portugal, Jugoslavien, Spanien, Italien, Grekland, Finland och Danmark för att fylla upp behov i industrin. Kvinnliga inhemska arbetare utbildades till att arbeta inom offentlig och tjänstesektor.

Ingen märkbar rasifiering och inga rasistiska konflikter, pga: Skiktad arbetarklass där invandrarna tog de jobben svensken inte ville ha --> inhemsk befolkning inte hotad/utkonkurrerad. Invandrarna sågs, av sig själva och av svenska samhället, som gästarbetare som snart skulle återvända till sina ”egna” länder.

=> Rasistiska element i Svenska samhället kom inte till uttryck.

50-talet: Nordiskt samarbete gav fri nordisk arbetsmarknad = stor arbetskraftsinvandring från Finland + Danmark.

90-talet : EU/EG europeiska medborgare kan fritt söka svenska jobb.

kramar Sofia

"Manliga migrantarbetare jobbar oftast inom mansdominerande sektorer med starka fackförbund (t.ex. bygg & hantverk). De ses som ett hot mot stabiliteten av samhället då då förknippas av att "ta" s.k. "svenska" jobb. Kvinnor å andra sidan arbetar ofta i den informella sektorn med hemarbete, i och med debatten krin hushållsarbete/kvinnors karriärer där fokus ligger på att svenska medelklasspar kan bli jämställda om de betalar någon annan att göra hushållsarbetet (d.v.s. de slipper bråka om disken) så ses kvinnliga migrantarbetare som ett "löfte". De Svenska kvinnorna (och männen) kan därmed gå ut i arbetslivet och göra vad de är bra på, d.v.s. yrkesarbeta, ha en karriär. De kvinnliga migrantarbetarna kan göra vad de anses vara bra på, d.v.s. städa, tvätta och ta hand om barn. Linnea Nilsson, doktorand vid tema etnicitet vid Linköpings universitet forskar kring svart städhjälp har i sin forskning kommit fram till att de kvinnor och män som anställer svart städhjälp inte bara vill ha någon som städar deras hem utan någon som passar in i föreställningen kring en "piga, det vill säga en kvinna med utländsk härkomst (eftersom de ser dessa kvinnor som att de har en naturlig fallenhet för hemarbete). De föredrar svart hjälp, och gärna papperslösa eftersom de, på grund av rädslan att avvisas är flexibla, säger inte emot och kräver inte att regler & regulationer ska följas. Detta har även Bridget Anderson skrivit om i "Doing the dirty work". Att kvinnliga migrantarbetare ses som en tillgång, ett löfte samt att de arbetar i det privata, enskilt och hos enskilda hushåll är två anledningar till att kvinnliga migrantarbetare osynliggörs."

2.3.2 Debatt som påverkar olika länders migrationspolitik FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN73 – synen på tidigare invandring till landet Några länderspecifika kommentarer från Europa, Japan och Nordamerika I kommitténs förfrågan till de svenska utlandsmyndigheterna ställdes frågan om hur synen på invandringen i landet är. Från flera länder rapporterades om politiska partier med mer eller mindre främlingsfientliga åsikter. Det förefaller som om attityden i Europa gentemot invandrare hårdnat under de senaste åren, även om attityden visar en tendens att sammanfalla med den ekonomiska konjunkturen i landet. En ökad skepsis mot den muslimska delen folkningen i Europa kan också skönjas efter terroristattackerna i USA och Spanien. http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/54/60/5af98922.pdf

ytterligare källa: http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/54/60/5af98922.pdf - regeringen.se – statens offentliga utredningar, komittéen för arbetskraftsinvandring, Arbetskraftsinvandring till Sverige -befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick.