User:Kjetilin/sandbox

Kjetil-Effekten
“Kjetil-Effekten” er det uformelle navnet på fenomen som gjør at mennesker ved selvbetjente bufféer ofte forsyner seg med for mye mat. Fenomenet skyldes at man ved ved stående buffeer får tallerkenen i hoftehøyd og hodet i en posisjon som er lengre unna og i en større vinkel i forhold til tallerken enn ved sittende posisjon. Dette fører til at perspektivet endres og man mister evnen til kritisk å vurdere hvor mye den samlede massen med mat på tallerkenen bygger i høyden. Dermed undervurderes mengden og personen forsyner seg med for mye mat og enten overspiser og/eller ser seg nødt til å kaste mat som blir til overs.

Historie
Effekten ble først oppdaget og beskrevet av Geolog Kjetil Indrevær som gjennom en serie av lunsjer og middager overspiste ved ulike bufféer ved restauranter, kafeer, kantiner o.l. Spesielt høsten 2014 var dramatisk og endte med at Kjetil gikk betydelig opp i vekt. Ved nærmere analyse av alle ledd gjennom de mekansismer og prosesser som opptrer ved bruk av selvbetjent buffeer oppdaget han problemet lå i endret perspektiv av tallerkenen ved stående, istedenfor sittende posisjon ved selvforsyning. På grunn av sine dårlig utviklede sympatiske evner valgte Kjetil å oppkalle effekten etter seg selv.

Økonomiske og politiske konsekvenser
Restauranter, kafeer, kantiner o.l., taper trolig enorme summer på Kjetil-Effekten verden over. Bedrifter kan spare mye penger på enkle tiltak som motvirker Kjetil-Effekten, som for eksempel å øke benkehøyden til bufféer slik at perspektivet blir likere perspektivet man har ved sittende posisjon. Et annet tiltak kan være å unngå selvbetjente buffeer. Kostnader for å la en ansatt sørge for posjonering av mat kan trolig lett spares inn gjennom lavere utgifter på innkjøp av råvarer.

Et målrettet arbeid med å redusere Kjetil-Effekten vil trolig føre til en nedgang i overspising (og medfølgende overvekt) og dermed lede til en bedret folkehelse. Dette vil igjen føre til at folk i gjennomsnitt står lengre i arbeid og gir økte inntekter til staten og det private. Store statlige utgifter vil trolig bli innspart på grunn av reduserte utgifter i forbindelse med sykemeldinger og uføretrygd.

En redusert Kjetil-Effekt vil også føre til en mer effektiv bruk av jordas matressurser i en tid der økt befolkningsvekst er en av samfunnets største utfordringer.