User:Lindaelena

Gerija Pfilipsena teorija par runas kodu.

Gerijs Pfilipsens izveidoja runas kodu teoriju balstoties uz veikto izpēti, salīdzinot Nacirema un Teamsterville iedzīvotāju uzvedības un runas paradumus. Viņš, pētīdams etnogrāfisko piederību, nonāca pie dažādiem secinājumiem, no kuriem pēcāk pamatojis savas sešas izvirzītās hipotēzes par runas kodu. Tās no aprakstoša rakstura pilnveidojas, vairāk paskaidrojot likumsakarības, vairāk atbild uz jautājumiem par to esamību un kapacitāti dažādās kultūrās, kā to atšķirt un nepieciešamību/ieradumu/piesātinātību kultūras ietvaros. Runas kods, pēc Pfilipsena vārdiem, ir vēsturiski pieņemta, sociāli konstruēta sistēma, kura sevī ietver terminu, vērtību, noteikumu likumsakarības, kas ietekmē komunikatīvo uzvedību.

1)	Runas kodu atšķirtspēja.

Mijiedarbojoties dažādām kultūrām, tiek pārstāvēti un lietoti atšķirīgi runas kodi. Etnogrāfija ir aprakstoša zinātne, kas pēta tautas (un citu etnisko kopību) izcelšanos (etnoģenēzi), izvietojumu (etnoģeogrāfiju), materiālo un garīgo kultūru, kultūrvēsturiskās attiecības starp visu pasaules daļu tautām. Pfilipsens apgalvo, ka, ņemot vērā visus iepriekš minētos kritērijus, katrai etniskajai kopienai ir savi runas kodi jeb likumi kā kopienas pārstāvji komunicē. Vēl viens novērojums, kas jāmin- cilvēki meklē piederību savām kultūras iezīmēm, un, ja viņus tās saista, tad personai izjūt kultūras solidaritāti un tas ietekmē veiksmīgāku komunikāciju.

2)	Runas kodu pielietojuma daudzveidība.

Katra kultūras kopiena lieto vairākus runas kodus. Laikmetā, kurā dzīvojam, saskaramies ar globalizāciju, kura nodrošina kultūras apmaiņu. Bieži nākas novērot situāciju, kad kāda kultūras kopiena pārņem citas paradumus tādējādi globalizējoties. Tas sekmē gan pozitīvas, gan negatīvas sekas, taču Pfilipsens novērojis, ka, tam notiekot, noteiktā kopiena var pazaudēt savu individuālo identitāti.

3)	Runas kodu saturs un būtība

Katras kopienas runas kods sevī ietver arī kultūrā noteiktus psiholoģiskus, socioloģiskus un retoriskus noteikumus. Runa nodrošina sistēmu, ar jautājumiem unatbildēm,caur kuru iespējams atrast saiknes starp vienu un otru personu, tāpat nodrošina arī iespēju atrast kā efektīvi un atbilstoši situācijai izmantot simbolu resursurs, lai atrastu šo saikni. Katrā etniskā kopienā runas būtība un tās saturs ir atšķirīgs. Pfilipsens salīdzina divas kopienas- Nacirema un Teamsterville. Nacirema indivīda būtība tiek definēta kā kaut kas unikāls, taču Teamsterville indivīds ir tikai daļa no sociālā kopuma. Tas atspoguļojas arī runā: Nacirema komunikāciju vērtē ļoti augstu, savukārt Teamsterville tā netiek pielietota, lai atrisinātu dažādas problēmas.

4)	Runas kodu interpretācija

Sarunas nozīmi veido sarunā izmantotie sarunas kodi. Satura nodošanu un uztveršanu nosaka arī noteiktās kopienas komunikācijas noteikumi, kuri ietekmē, cik distancēta vai pretēji var būt komunikācija. Ar to jāsaprot telpu starp ziņas nosūtītāju un saņēmēju.

5)	Ietekme uz sabiedrību

Katras kopienas sabiedrībā pieņemtās uzvedības normas un morālās vērtības ietekmē pašu runas saturu un runas satura uztveršanu. Pfilipsens min vairākus piemērus. Nacirema kopienā ir pieņemts tiklīdz rodoties problēma, izmantot komunikāciju, lai to risinātu, savukārt Teamsterville tiek uzskatīts nepiedienīgi veidot diskusijas par problēmām, pie kam, komunicēt ar augstāka vai zemāka sociālā slāņa pārstāvi ir teju nepieņemama. Tāpat skaidrojot piekto teoremmu var izmantot piemēru par ikdienišķu strīdu, pieņemsim, vīru un sievu. Tas, kādus vārdus, frāzes, uzvedību lietos abi indivīdi arī ir atkarīgs no sabiedrībā pieņemtām normām.

6)Runas ne tikai ietekmē, bet arī izmaina sabiedrību tai apkārt.

Indivīda uzvedība un rīcība arī tiek vērtēta kā komunicēšanas veids, tātad to var kvalificēt kā runu, kas pieder pie kādas kopienas. Runa ir gan priekšmets, gan metode ar kuru palīdzību indivīds rod/ pauž savu piederību kādai noteiktai kultūras kopienai. Kā piemēru Pfilipsens min pusaudžu bandas – rituālistiska sasveicināšanās,grafiti zīmējumi- darbības, ar kurām indivīdi tiek atpazīti kā kopienas daļa. Tādējādi jebkura sociāla mijiedarbība tiek pieskaitīta kā runa citā izpausmē.