User:Lunaiva

Поларне пустиње
Поларне области на Земљи су Арктик и Антарктик.

Арктик-ледена пустиња
Назив Арктик потиче од грчке речи artikos, што значи "у близини медведа" (грч. arktos-медвед), односно "северни",а односи се на сазвежђе Велики медвед помоћу којег се одређивао положај Северњаче, односно стране света.

Географски положај
Арктик је област која се налаѕи око Северног пола. Обухвата и делове Канаде, Аљаске, Гренланд, Исланд и северне делове Норвешке, Шведске, Финске и Русије. Постоји више приступа који се примењују када је реч о одређивању територије коју обухвата Арктик. Најчешће се граница одређује границом појављивања поларног дана и поларних ноћи, што се приближно подудара са северним повратником. Други приступ заснива се на климатским и еколошким одликама. Према овом приступу, за границу се узима јулска изотерма од 10ºC.

Природне одлике
Због ниских температура које владају на Арктику целе године, море је углавном залеђено. Морски лед заузима површину од 14 милиона km2 и просечне је дебљине око 3m. Највећа маса копненог леда налази се на Гранланду, а његова највећа дебљина износи 3700m. Простор Арктика је подручје хладних типова климе: климе тундре и климе вечитог снега и леда, са ниским температурама током целе године и мало падавина, најчешће у облику снега. На Северном полу температуре су најниже током зимских месеци, достижу и -40ºC. У време кратког лета на Севрном полу температуре порасту и изнад 0ºC. Тада се део ледене површине отопи и разломи у санте леда. Осим ледених санти, присутни су и ледени брегови.

Живи свет
Биљне заједнице лишајева, маховина, ниских трава и жбуња - тундра - чини биљни свет Арктика. Биљни свет тундри је прилагођен великим хладноћама и плитком земљишту које се у току лета отапа само у површинском слоју. Арктик је богат животињским светом. Животиње су прилагођене дугој хладноћи и малој количини хране. У хладним морима живе фоке, моржеви, а на копну ирваси, поларне лисице, зечеви и поларни вукови. На обали се гнезде и бројне птице. Највећа и најкарактеристичнија животиња Арктика је бели медвед.

Демографске одлике
Северна област је простор сталне, али ретке насељености. У европском делу Арктика живе Лапонци(Сами), у руском делу Чукчи, Јакути, Тунгузи и друге мање етинчке групе. На америчком северу и на Гренланду најбројнији су Инуити(Ескими). Становништво Арктика бави се узгајањем ирваса, ловом на фоке и китове, риболовом и све више рударством.

Природна богатства и одлике привреде
Традиционалне привредне гране Арктика све више губе на значају,а важност добијају нове привредне гране - рударство и туризам. Хладно море на северу богато је планктоном и рибом, па је риболов важна привредна грана. Подручје Арктика богато је нафтом и природним гасом (северни делови Аљаске, Канаде и Сибира), значајна су и налазишта руде гвожђа, угља, злата и сребра, па рударство постаје све важнија грана. Преко Арктика пролазе важни ваздушни путеви, а захваљујући бродовима-ледоломцима присутан је и поморски саобраћај. Арктичке крајеве посећује све више туриста, па туризам постаје све важнији извор зараде домаћем становништву.

Антарктик
Антарктик, који се налази на супротној страни Земљине лопте од Арктика, управо је по томе и добио име. Назив му потиче од грчке речи antarktikos, што значи "насупрот северном".

Географски положај
Антаркитик је пети континент по површини и налази се у области Јужног пола. Заједно са суседним острвима има површину од око 14 милиона km2. Смештен је на крајњем југу, окружен само антарктичким деловима Тихог, Атлантског и Индијског океана, хиљадама километара удаљен од најближих континената. Најближа му је Јужна Америка од које га дели Дрејков пролаз.

Природне одлике
Сматра се да кроз Антарктик пролази расед и дели га на два дела: источни, већи део и западни, мањи део. Источни део је изграђен од прастарих стена и представља део старог јужног континента, Гондване, док у западном делу преовлађују веначне планине са високим вулканским врховима. Највиши такав врх је Винсонов врх(4897m). Просечна висина континента је 2000m, па је Антарктик највиши континент. На Антарктику се налази и највећа депресија на свету, односно најнижа тачка копна која није покривена морском водом - дно рова Бентли налази се на 2555m испод нивоа мора.

Лед прекрива 98% Антарктика. У његовом леду налази се 3/4 залиха питке воде на Земљи. Само око 5% Антарктика је без вечитог снега и леда.

На Антарктику је заступљена клима вечитог снега и леда,а главна обележја су снажни ветрови и врло ниске температуре. Антарктик је најхладнији континент. Минималне температуре се спустају испод -80ºC, а апсолутно најнижа температура која је икада измерена износи -89,2ºC. Истовремено, он је и најсувљи континент на Земљи, прима у просеку 10mm падавина годишње, а на Јужном полу их уопсте нема. Такође је и најветровитији континент.

Живи свет
Вегетација је оскудна. Само је на Антарктичком полуострву заступљена клима тундре. У време кратког лета тло прекривају лишајеви и маховине. Постоје две врсте цвећа, које су закржљале и расту са лишајевима и маховинама. У оваким климатским условима развио се специфичан животињски свет. Специфични су пингвини, којих нема на Арктику. Ту су још и албатроси, чигре, а у мору фоке, китови и рибе.

Демографске одлике
Антарктик је једини континент без сталних становника. Само повремено га настањују научници и истрживачи. На Антарктику се налази око 50-ак истраживачких станица у којима током године борави 1000-4000 научника. Према међународном уговору из 1959. године, Антарктик не припада ниједној држави и може се користити само у научно-истраживачке сврхе. Иако не припада ниједној држави, подељен је на 8 сектора. Седам сектора је под управом Чилеа, Аргентине, Велике Британије, Аустралије, Француске, Новог Зеланда и Норвешке, а један није ни под чијом управом. Разлог томе је рудно богатство које се за сад не користи, јер је од 1961. на снази забрана експлоатације рудног богатства, а забрањене су и војне активности. Основи разлог увођења ових забрана је проглашавање Антарктика светском еко-зоном.