User:Maros/Sandbox

right|thumb|Hradčany a Karlov most Praha (Prag, Prague, Praga, Prága) je najväčšie mesto Česka, hlavné mesto Česka, sídlom Stredočeského kraja (ktorý územie mesta obklopuje) a zároveň samostatná správna jednotka (štatutárne mesto a vyšší územný samosprávny celok). Má rozlohu 496 km², žije tu 1 194 407 obyvateľov (2007), v metropolitnej oblasti s rozlohou 6977 km² až 	1 941 803 obyvateľov.

Správne rozdelenie
Od 1. júla 2001 platí nasledujúce rozdelenie mesta - 57 mestských častí spravuje 22 správnych obvodov s rozšírenými kompetenciami.

Vodstvo
Mesto leží na dolnom toku Vltavy pri ústí Berounky. Vltava má pri Karlovom moste šírku 320m a je v Prahe dlhá 23 km, má priemerný spád 0,5 na 1 km, najväčšiu hĺbku 10,5 m a najvyšší stav v marci a apríli. Vltava v Prahe vytvára veľký meander, tzv. holešovický oblúk. Prítoky Vltavy sprava: Botič a Rokytka. Prítoky Vltavy zľava: Berounka, Dalejský potok, Brusnice a Šárecký potok.

Skoro celá Praha je v povodí Vltavy, do povodia Labe patrí len severovýchod mesta.

Geológia
Praha leží v Pražskej kotline Pražskej plošiny.

Keďže koncom prvohôr bolo územie Prahy mierna zvlnená rovina z bridlíc, pieskovcov a drôb, tvoria práve tieto (netypické) horniny podložie Prahy. Výnimku tvorí južný obvod s podložím z vápenca a mramorov. V druhohorách (kriede) bola Praha zaliata morom a usadili sa tu vrstvy pieskovcov a opúk (dnes napr. na Strahove, Bielej hore a pod.). Potom more ustúpilo a dolinu Prahy formovali toky, najmä Vltava. Celkovo jedenásť štrkových terás z pleistocénu je vyvinutých v Prahe. Nad nimi sa nachádzajú vrstvy pliocénneho zdibského stupňa (110-125 m nad dnešnou hladinou Vltavy).

Prítoky Vltavy vytvorili charakteristické terénne útvary akými sú Barrandova skala, Dívčí Hrady, Braniská, Vyšehradská skala, Petřín, Letná, Trója, Baba či Biela hora.

Podnebie
Praha leží v oblasti severného mierneho pásma s výrazným striedaním štyroch ročných období na prechode medzi oceánskym a pevninským podnebím. Zrážkovo a teplotou mesto patrí do oblasti suchej a veľmi suchej. Charakteristický je rozdiel medzi podnebím v Pražskej kotline a v okolitej náhornej plošine. Väčšinu Prahy chráni pred západnými vetrami Petřín a Letná. Pre záveternú polohu sú v meste časté opary, dymy a hmly. Priemerná januárová teplota je 0,7 ˚C a priemerná júlová teplota 20,1 ˚C. Ročne spadne okolo 456,5 mm zrážok a priemerná ročná teplota je 10,4 ˚C.

Obyvateľstvo
V Prahe žije asi 1 200 000 ľudí, čo je jasne vyše 10 % celkového obyvateľstva Česka. Väčšina z nich však žije v okrajových štvrtiach a najmä nových sídliskách; v historickom centre žije len 40 000 ľudí.

Historické centrum
Historické centrum mesta s jedinečnou panorámou Pražského hradu je pamiatkovou rezerváciou UNESCO.

Mestská pamiatková rezervácia tu bola zriadená roku 1971 na ploche 8,22 km2 a patrí do nej najmä Staré Město, Josefov, Malá Strana, Hradčany s Pražským hradom, Nové Město a Vyšehrad.

V meste je veľa národných kultúrnych pamiatok a tisíce stavebných a umeleckých pamiatok.

Doprava
Praha je dopravnou križovatkou. Na západe je diaľnica do Plzne a Norimbergu, na východe zas diaľnica do Bratislavy a na severe do Lovosíc (perspektívne do Drážďan) a smerom na Hradec Králové.

Dôležité železničné stanice: Praha-Hlavní nádraží, Praha-Holešovice, Praha-Smíchov a Masarykovo nádraží.

Letisko sa nachádza v Ruzyni v severozápadnej časti mesta. V meste je aj prístav na Vltave.

Mestskú hromadnú dopravu tvorí integrovaný dopravný systém. Základ tvorí Pražské metro (trate A, B, C), významné sú aj električky a doplnkovú funkciu majú početné autobusy. Železnica zabezpečuje dopravu osôb medzi mestom a prímestskou oblasťou a z dvoch sídelných útvarov na juhovýchode mesta.

Hospodárstvo
Praha patrí tradične k najdôležitejším hospodárskym centrám Česka. Popri význačnom filmovom priemysle a zrejme najvýznamnejšom odvetví - turistike, sa tu nachádza aj veľa podnikov spracovateľského priemyslu.

Hrubý domáci produkt (HDP) v Pražskom kraji dosahoval roku 2002 asi 620 miliárd Kč (čiže 25,7 percent celkového HDP v trhových cenách) s vysokým podielom na hlavu obyvateľstva (226 % ak sa priemer celej krajiny = 100 %).

Spracovateľský priemysel
Spracovateľský priemysel Prahy je s 7,6 percentami celkovej priemyselnej výroby na 5. mieste v regionálnej štruktúre všetkých 14 regiónov. Priemyselné závody sa sústreďujú najmä na severovýchode a juhozápade mesta. Na území hlavného mesta bolo roku 2003 zaregistrovaných 733 priemyselných závodov (s viac ako 20 zamestnancami) s celkovo 111 tisíc pracujúcimi.

Objemom svojej výroby sa v Prahe jednoznačne presadzujú dve odvetvia: produkcia potravín a produkcia elektrických a optických prístrojov, obe odvetvia s približne 33 miliardami Kč v roku 2002 alebo podielom 12 percent na produkciu odvetví v celom štáte (tržby za vlastné výrobky a služby v bežných cenách; pozri aj diagramy). Významnú rolu tu hrá predovšetkým výroba rozhlasových a televíznych prijímačov (20 percent celkovej produkcie krajiny a súčasne aj prvé miesto v regionálnej štruktúre).

Tieto odvetvia sú nasledované polygrafickým priemyslom s takmer 24,5 miliardami Kč tržieb. Význam tohto odvetvia vyplýva zo skutočnosti, že v hlavnom meste sa toto odvetvie silno koncentruje (44 percent celkovej produkcie) a Praha tu zaujíma prvé miesto zo všetkých regiónov.

Okrem toho sa však v Prahe nachádzajú aj ďalšie významné podniky tradičných priemyslových sektorov a odvetví, ktoré prispievajú k veľkému významu hlavného mesta ako priemyselného strediska:
 * výroba výrobkov kovspracujúceho priemyslu
 * výroba strojov a zariadení
 * chémia a farmaceutický priemysel
 * priemysel výrobkov zo skla, keramiky a porcelánu, stavebnej hmoty
 * výroba dopravných prostriedkov (okrem výroby automobilov), tu najmä koľajové súpravy, motocykle, ľahké lietadlá a iné.

Externé odkazy

 * Všeobecné
 * praha-mesto.cz – Informačný server hlavného mesta Prahy
 * Hlavné mesto Praha na stránkach ČSÚ
 * Digital Prague
 * Slováci v Prahe
 * Som v Prahe .sk Slováci v Prahe - spoločné akcie, diskusné fórum
 * Fotografie
 * Fotogaléria Prahy - fotografie s popismi, informácie
 * Fotografie Prahy