User:Matlinjad/sandbox

Biografi
Rubin doktorerade i antropologi vid the University of Michigan år 1994. I dag jobbar hon på universitetet, vilket hon gjort sedan år 2003.

Feministiskt tänkande
The Traffic in Women: Notes on the “Political Economy” of Sex

Den här essän utkom år 1975 och är en av Gayle Rubins mest lästa essäer. Det är i denna essä Rubin har myntat begreppet ”sex/gendersystem”. Det vill säga kön/genussystemet. Rubin definierar begreppet som “the set of arrangements by which a society transforms biological sexuality into products of human activity, and in which these transformed sexual needs are satisfied", s.159. Rubin menar att genus inte är någonting naturgivet, utan ett resultat – en produkt – av sociala och kulturella faktorer och att genussystemet i sin tur är organiserade relationer. Dessa ser därmed heller inte identiska ut inom alla kulturer. I denna essä försöker Rubins påvisa behovet för dessa begrepp.

Rubin börjar med att titta på marxismen, men menar att den inte beaktar könsskillnader utan snarare bara klasskillnader. ”Women are oppressed in societies which can by no stretch to the imagination be described as capitalist” s.163 säger Rubins även senare i essän, vilket innebär att marxismen inte är tillräcklig för att förstå upphovet till kvinnoförtryck. Förutom Karl Marx nämner Rubin även Freidrich Engels i essän, med anknytning till Engels verk The Origin of the Family, Private Property and the State eftersom Engels talade om kvinnor, i betydelsen nämnde dem. Samt Claude Lévi-Strauss, Sigmund Freud och Jacques Lacan har även med sina tankar och teorier betydelse i Rubins analys av det som hon kallar för kön/genussystemet.

Thinking Sex: Note for a Radical Theory of the Politics of Sexuality

Den här essän utkom år 1984 och är tillsammans med The Traffic in Women ett av Rubins mest lästa verk. Fokuset i denna essä ligger på sex och sexualitet, vilket skiljer sig från The Traffic in Women som koncentrerar sig på kön och genus.

Rubin menar att en sexuell essentialism har präglat i synnerhet den västerländska kulturen. Det vill säga en syn på sexualitet som någonting förutbestämt och oföränderligt, medan Rubin menar att sexualiteten är en produkt av sociala strukturer. Rubin menar även att sex och sexualitet betraktas som någonting negativt tills de kan förklaras som positiva. Till exempel sex till följd av äktenskap eller sex i syfte att fortplanta sig.

Rubin har också illustrerat en värdehierarki för sexualitet och sexuella handlingar. Detta i form av en stor cirkel som rymmer en mindre cirkel (”The sex hierarchy: the charmed circle vs. The outer limits”) s.153. Det är den inre cirkeln som består av den önskvärda sexualiteten, enligt modellen, och den yttre för den icke-önskvärda. Till den inre cirkeln hör då inom äktenskapligt sex, mellan en man och en kvinna inom samma generation, hemma utan hjälpmedel eller porr, i reproduktivt syfte utan betalning. Den icke-önskvärda sexualiteten blir därmed det motsatta. Det vill säga sex utanför äktenskap, i grupp, sträckande över generationsgränser, utomhus med hjälpmedel eller porr, inte i syfte av reproduktion, för betalning. Detta innebär även att all typ av heterosexualitet inte ses som positiv sexualitet.

Sexuell stratifikation omnämns även i essän. Med sexuell stratifikation menas olika grupper av sexualitet som behandlas på ojämlika grunder. Till exempel sexarbetare. Rubin menar att det är sexlagar som inverkar på den sexuella stratifikationen mest och hon menar även att dessa typer av lagar inte hade blivit accepterade inom något annat domän tillhörande det sociala livet. Rubin menar att människor måste inse att på samma sätt som exempelvis mat varierar mellan och inom olika kulturer, gör även sex och sexualitet det.

Mottagande
I essän Thinking Sex ville Rubin skilja sex och sexualitet från feminismen, eftersom hon inte ansåg att feminismen var det lämpligaste tillvägagångssättet att redogöra för vad sexuell variation de facto innebär enligt henne. Detta har Rubin senare förklarat, då hon blivit intervjuad av Judith Butler, och menar att hon aldrig hade föravsikt att angripa feminismen.