User:Nasistranci

Projekat "Naši stranci" iznedrila je autorka Jelena Stamenković posle oktobra 2000. godine sa ciljem da leči od opake bolesti- ksenofobije. Projekat se sastoji od nekoliko elemenata: TV emisije, novinske kolumne i nevladine organizacije „ Naši stranci“. Projekat donosi iskustva stranaca u našoj zemlji, itiče značaj prožimanja različitih kultura i civilizacija, pokazuje da su svi ljudi ljudi bez obzira na naciju, veroispovest, boju kože. „ Naši stranci“ su stranci koji na svom našem jeziku govore o sličnostima i razlikama među svetovima, o zemlji porekla i našoj zemlji, o porodici iz koje potiču i onoj ovde. Jedini srpski Nobelovac Ivo Andrić precizno je ocenio “da rđava uprava može toliko zbuniti, unakaziti i izvitoperiti svest jednog naroda da izgubi sposobnost da razlikuje dobro od zla i sopstvenu korist od očigledne štete”. Projekat pokazuje da Srbi nisu jednini “ najbolji, najlepši, najhrabriji, najnebeskiji narod” na svetu. Emisija „ Naši stranci“ je čitavu deceniju emitovana na televiziji Novi Sad, kasnije preimenovanoj u TV Vojvodina. U emisiji su predstavljani ljudi rođeni i odrasli u drugom svetu. Oni su kod nas došli i kraće ili duže ostali, taman toliko da nauče da govore, kotrljaju, maze naš jezik. Govor u emisiji nije kristalno čist, ali je spontan, jednostavan i pokazuje da je jezik spona među narodima.„Naši stranci“, pitoma, pitka, ljudski topla i lekovita emisija leči ljudske duše ukazuju na sličnosti i razlike u istoriji, kulturi i običajima našeg i naroda iz kog je Naš stranac pokazujući da je Vojvodina široka i gostoljubiva ravnica nastala i opstala kao košnica naroda. Prvi gost emisije marta 2001. godine bio je Valerij Jegoškin, ambasador Rusije u našoj zemlji. Emisiju su jednostavnošću obojili ambasadori Velike Britanije(Čarls Kroford i Dejvid Govan) Japana (Tadaši Nagai), SAD (Dženifer Braš) pokazujući da su ljudi baš kao i Bolivijka, Viktorija Riveros de Mitrović, koja je u La Pazu u školi Socijalistička Federativna Jugoslavija u generaciji Josip Broz Tito bila najbolji đak i tako zaslužila da bude prva i jedina stipendistkinja naše zemlje. Već na aerodromu je konstatovala da smo mi u odnosu na njen narod Guliveri. Samjuel Elian Tudimanana, sa Madagaskara, diplomirani tehnolog, u selima oko Plandišta uči našu decu engleski jezik. Kad skromni porodični budžet podiže obrađujući baštu pomisli da bi njegova majka da ga vidi u čizmama sa motikom sigurno rekla: "E moj sine, ti si ostvari san stanovnika Afrike,prešao oken i došao u Evropu da kopaš banatsku zemlju.“ Kanađanin Alan Frejzer je na nagovor čuvenog pijaniste Kemala Gekića, postao Novosađanin i na Akademiji umetnosti studente podučava da virtuozno sviraju klavir, Filipinka Dženifer Viljegas Ilić sa porodicom svoga muža vodi privatnu firmu i podiže troje malih Ilića. Ukrajinka Ivana Grumić sa suprugom Zdravkom brine o usvojenoj Nikolini i dečacima Ostoji i Urošu, kojima je hraniteljka. Kad joj Ostoja pri povratku iz obdaništa kaže: „ Mama reci da ja nisam Ciganin? Nisam prljav.“ Ivana, „svom sinu“ malom Romu odgovori: „Nisi, a i da jesi, nije važno. Evo i mama je Ukrajinka“… Ukrajinka Oksana Storožuk je primabalerina Baleta najstarijeg profesionalnog teatra u Srba- u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu. Ruskinja kazahtanskog porekla Daržan Petrović, ovde radi kao apotekarka. Ne buni se kad pacijenti zbog njenih kosih očiju pomisle da je Japanka, a ona nepogrešivo po govoru „prepozna da li su ljudi sa receptom Mađari, Crnogorci ili Lale“. Bugarka Emilija Mrdaković je najnagrađivanjiji reditelj „Pozorišta mladih“ u Novom Sadu. Irac Kevin Menion je u emisiji pričao da su Srbi i Irci slični zbog keltskog porekla i podsetio da je glad milione Iraca poterala sa rodnog zelenog ostrva. Sada u Irskoj živi 4 miliona stanovnika, dok se 30 miliona Amerikanaca ponosi svojim irskim poreklom.Zanimljivo je da su Irci preci i Teksašanina Rendala Mejdžora, lektora na katedri za anglistiku Filozofskog fakulteta u Novom Sadu. Palestinac iz Jordana Hatim Zuhdi Ahmad Hamdan je omiljeni lekar u Gajdobri, a Grkinja Niki Gardiaku Radulović u srpsko-grčkom društvu plete prijateljstvo između dva naroda. Za Srbe je Danko, za Mađare Deni naš stranac Daniel Kofi Menu Insafua Boače, pre 40 godina iz Gane došao na naš prostor. Završo fakultet. Zaposlio se u Subotici, oženio Marijom, dobio sinove Pitera i Alberta. Naša snaha Mišel Bertu Kotnik jeu Burgundiji bila kraljica lepote i vina, Monik Schoch Brukner, rođena i odrasla u veoma imućnoj porodici švajcarskih farmaceutskih industrijalaca sada je u Đurđevu u Bačkoj, vlasnica sirotišta za napuštene životinje. Rus sa Instituta za mikrohirurgiju oka, koje nosi ime čuvenog akademika Fjodorova, dr Oleg Ljvovič Fabrikantov jeu emisiji "Naši stranci" na našem jeziku govorio na kongresu oftalmologa Srbije. Ekipa emisije Naši stranci u Čačku je našla Majka Tamvanjera, fudbalera koga januara 2003. godine umalo nije oterao prvi sneg u životu. Drugi put je ozbiljno razmišljao da se vrati u rodni Zimbabve kada su sa kukuljicama Kju-kluks-klana na glavama, ljudi koji sebe smatraju Srbima, sa tribina skandirali: „Odlazi odavde“ Sada je sa porodicom u Rumuniji našao sigurniji i mirniji dom. Jedan od poslednjih sagovornika u seriji emisija je Timoti Džon Bajford, sigurno jedan od najzaslužnijih naših stranaca za odrastanje naše dece. Posle penzionisanja, autorka projekta „Naši stranci“ umesto TV emisije za TV Vojvodinu, sad za Dnevnikov dodatak „D nedeljnik“ piše kolumnu „Naši stranci“. Ne poštujući intelektualnu svojinu, od 2012. godine televizije Srbije po ideji projekta prave slične emisije.