User:OlgaKitaec/sandbox

Mūsdienas saistībā ar pasaules populācijas pieaugumu aizvien vairāk tiek aktualizēts pārtikas jautājums. Par vienu no galvenajām problēmām var uzskatīt pārtikas deficītu, kas tieši agrorūpniecībai paver iespēju attīstīt savus ražošanas apjomus. Palielinoties apjomiem aktualizējās arī jautājums par šo produktu transportēšanu. Runājot par Latvijas agrorūpniecības attīstību vien – laika posmā no 2013 gada, kad ražas apjoms sasniedza 1,92 milj. tonnu uz 2015 gadu jau 3 milj. tonnu kas ir 36% pieaugums ( pēc CSP datiem ). Tas attiecīgi palielināja šo produktu eksportu, kas sastāda pieaugumu par trešdaļu attiecībā pret 2013 gadu. Palielinoties eksportam radās nepieciešamība pēc pārkraušanas jaudu palielināšanas. Tā rezultātā sāka būvēt jaunus graudu pieņemšanas punktus visos Latvijas reģionos. Agrorūpniecības produktu eksporta pieaugums veicināja Latvijas ostu attīstību tieši šajā virzienā. Daudzi multifunkcionāli termināļi pārkvalificējās uz šo produktu apstrādi, atteicīgi ieguldot jaunu segto noliktavu un pārkrašanas tehnikas būvniecībā un iegādē. Pateicoties ES mērķdotācijām un lielu agroholdingu interesei Latvijas zemnieki nepārtraukti palielina savas lauksaimniecības teritorijas, kas liek secināt par agrorūpniecības produktu pieaugumu nākotnē. Bez Latvijas iekšējā tirgus dalībniekiem, ir iespēja piesasitīt arī tranzīt kravas. Par vienu no virzieniem var uzskatīt Krievijas agrorūpniecības produktus un to tranzītu caur Latvijas ostām, ņemot vērā, ka prognozējamais Krievijas agrorūpniecības kravu eksports šogad var sastādīt aptuveni 30 milj. tonnu. Līdz ar to lai sekmīgi tiktu galā ar šiem jauniegūtajiem un potenciālajiem kravu apjomiem Latvijas ostām ir nepieciešams attīstīt savas pārkraušanas jaudas. Agrorūpniecības sektora dalībnieki Šajā sektorā darbojas ļoti liels skaits dažādu nozaru pārstāvju. Sektors satāv no: •	Lauksaimniecības zemes īpašnieki; •	Zemkopji; •	Lauksaimniecības produkcijas pieņemšanas punkti; •	Minerālmēslu ražotāji/importētāji/tirgotāji; •	Lauksaimniecības tehnikas tirgotāji; •	Transporta kompānijas; •	Agroholdingi; •	Agroprodukcijas rūpnīcas; •	Ostas termināļi; •	Satiksmes ministrija un atbildīgās institūcijas; •	Zemkopības ministrija un atbildīgās institūcijas; •	Pārtikas veterinārais dienests; •	Fitosanitārais dienests; •	Neatkarīgās inspekcijas sabiedrības. Agrorūpniecības ietekme uz valsts tautsaimniecību „Latvijas ekonomikas izaugsme no 2011.gada līdz 2013.gadam sasniedza vidēji 4,4% ik gadu, kas bija viena no straujākajām Eiropas Savienībā. No 2014.gada līdz 2015.gadam ekonomikas pieauguma tempi palēninājās, ko noteica tendences ārējā vidē – ES lēnāka izaugsme, kā arī ekonomiskās situācijas pavājināšanās Krievijā. Tautsaimniecības attīstība turpmāk būs cieši saistīta ar eksporta paplašināšanas iespējām. 2015.gadā IKP pieauga par 2,7%. Pēc Ekonomikas ministrijas prognozēm, 2016.gadā IKP tiek prognozēts neliels pieauguma temps – 3% robežās.” „Kopējā lauksaimniecības preču izlaides vērtība bāzes cenās (ieskaitot produktu subsīdijas) 2015.gadā sasniedza 1 248 milj. EUR un salīdzinājumā ar 2014.gadu ir palielinājusies par 9%. No kopējās izlaides vērtības 63,4% sastādīja augkopība un 36,6% - lopkopība. Sakarā ar graudu rekordražu 2015.gadā, kā arī labām ražām citām augkopības kultūrām, augkopības īpatsvars kopējā produkcijas struktūrā 2015.gadā ir sasniedzis rekordu. Kopumā pēdējos 10 gados ir novērota augkopības īpatsvara palielināšanās, piemēram, 2006.gadā augkopības īpatsvars bija 52%. „ „Straujo apjomu kāpumu augkopībā galvenokārt noteica graudaugu kopražas kāpums – graudaugu gala produkcija 2015.gadā palielinājās par 35,7%. Savukārt visstraujākais apjomu kāpums bija ziemas kviešu ražošanā, kas salīdzinājumā ar 2014.gadu pieaudzis trīs reizes. Arī rudzu kopražas palielinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu bija ievērojams – rudzu kopraža palielinājās par 39,7%. Graudu kopražas palielinājumu galvenokārt noteica vidējās ražības kāpums par 32% un graudaugu platības, kuras palielinājās par 2,6%. Graudu gala produkcijas izmaiņas bija atšķirīgas pa kultūrām: vasarāju labībām gala produkcijas apjoms samazinājās, tai skaitā miežiem par 10,0% un vasaras kviešiem par 31,6%. Būtiska nozīme kopējā augkopības apjomu kāpumā bija arī rapšu kopražai un 2015.gadā tā palielinājās par 57,8%. Pākšaugu kopraža 2015.gadā, salīdzinājumā ar 2014.gadu, palielinājās trīs reizes. Mazāka kopraža nekā iepriekšējā gadā bija: kartupeļiem par 1,7%, augļiem un ogām par 9,7%, bet dārzeņu kopraža palielinājās par 1,8%.” Pēdējo gadu agrorūpniecības produktu apjomu kāpums atspoguļo tendenci, kas savukārt, atstāj iespaidu arī uz šo produktu pārkraušanas jaudu palielināšanas nepieciešamību. Agrorūpniecības tranzīta produkti Latvijas ostās Latvijā tiek izmantoti 2 tranzīta koridori, kas iet caur Latvijas ostām. Tie ir austrumu - rietumu un rietumu- austrumu tranzīta koridori. Rietumu – austrumu tranzīta koridors. Caur šo koridoru pārsvarā iet viena tipa krava un tā ir sojas spraukumi. Rīgas centrālais termināls ir lielākais šo kravu apstrādes punkts. Mēnesī tika apstrādāts 50-60 tūkst. tonnas sojas spraukumu. Bet sakarā ar Baltkrievijas fotosanitārā dienesta prasībām, kas ierobežo GMO saturošu produktu importu, daudzums var samazināties ja šis jautājums netiks atrisināts. Šīs kravas izcelsmes valstis parasti ir dienvidamērikas valstis, tādas kā : Argentīna, Brazīlija u.c.. Citi termināļi apstrādā mazākus daudzumus sojas spraukumu, piemēram, Rīgas Universālais termināls apstrādā aptuveni 5 tūkst. tonnas mēnesī, bet savukārt Liepājas Dan Store termināls, kas vēl pāris gadus atpakaļ apstrādāja aptuveni 50 tūkst. tonnu uz šo brīdi apstrādā aptuveni 2 tūkst. tonnu mēnesī. Runājot par tranzītu uz Krieviju (http://www.delfi.lv/bizness/pasaule/krievija-var-apturet-sojas-spraukumu-ievesanu-ar-hopervagoniem.d?id=46135817), Krievijas fitosanitārais dienests izteicis neapmierinātību par hopervagoniem, jo no tiem ir apgrūtinoši paņemt paraugus. Kas rezultātā arī var apdraudēt šo kravu tranzītu. Austrumu – rietumu tranzīta koridors. Šajā virzienā pārsvarā tiek transportētas sekojošas kravas: biešu granulas, saulespuķu spraukumu granulas, dzeltenie zirņi, linsēklas. Šis koridors nodrošina austrumu uzņēmējiem iespēju par salīdzinoši zemām izmaksām nogādāt savas kravas uz valstīm, kur cenas uz noteikto produkciju ir daudz augstākas. Pārsvarā pa šo koridoru tiek transportētas vai nu dārgi agrorūpniecības produkti vai arī pārstrādātie produkti galvenokārt dzīvnieku barība. Bet nevar aizmirst arī par ģeogrāfisko Latvijas ostu izvietojumu, kas bieži vien ļauj daudz ātrāk un lētāk nogādāt attiecīgos produktus līdz turpmākajam jūras pārvadājumam. Kā arī lielu interesi izsauc arī tas fakts, ka cenas uz agroprodukciju austrumu kaimiņvalstīs ir krietni zemākas par ES cenām. Līdz ar to uzņēmējiem rodas interese, jo pat esot starpniekiem ir iespēja labi nopelnīt. Tas tiek regulēts ES uzņēmumiem izsniedzot licences šo produktu importam no šīm valstīm, lai cenas iekšējā ES tirgū nekristos, un zemniekiem nevajadzētu ciest lielus zaudējumus, jo ieguldījumi agroproduktu ražošanā ir samērā lieli. Jaunākās tendences agroproduktu kravu apstrādē ostās. Neraugoties uz piemērotām ostu noliktavām un atbisltošu kraušanas tehniku kravu apgrozījuma ātrumu ietekmē arī kravas pievešanas jaudas un analīžu noņemšanas iespējas. Šo procesu uzlabošanai termināļi aprīko savu infrastruktūru ar vairākiem svaru punktiem un jaunām laboratorijām tieši termināļu teritorijās. Gadījumā kad noliktavas tiek uzpildītas ar vietējo produkciju tiek izmantots auto un dzelzceļa transports. Galvenais nosacījums kravas izvietošanai noliktavās ir šīs kravas apjoma/svara noteikšana, tam tiek izmantoti estakādes svari. Lai paātrinātu kravas mašīnu svēršanu termināļi nodrošinās ar vairākiem šāda tipa svariem kas dod iespēju vienlaicīgi noteikt svaru vairākām kravas vienībām. Nevar aizmirst arī par kravas kvalitātes noteikšanu. Šim nolūkam termināļi cenšas būvēt rampas tieši svaru vietās, lai kvalitātes inspektori varētu veikt visas darbības tieši kravas vienību svēršanās vietās. Tāpēc svarīgs noteikums, kuru cenšas ieviest visi termināļi ir arīkot pieņemšanas punktus ar augstāk minētajām iekārtām un būvēm, kas ļauj palielināt pārkraušanas ātrumu. Papildus kravas apstrādes ātrumam svēršanas un kvalitātes pārbaudes posmā termināļi ( neieskaitot elevātora tipa termināļus )  cenšas palielināt izvietojamās kravas apjomu noliktavās, tas tiek panākts kraujot kravu augstumā. Tas tiek panākts ar pūšamo vai transportieru tipa iekārtām, kas nogādā kravu augstāk uz kravas kaudzēm noliktavās. Kā arī lai palielinātu noliktavu uzpildīšanas ātrumu termināļi pāriet uz diennakts darba grafiku. Šim nolūkam ir nepieciešams nodrošināt attiecīgo apgaismojumu. Agrorūpniecības produktu eksporta iespējas Mūsdienās liels uzsvars tiek likts uz bioloģiski tīriem produktiem un pasaulē ir milzums šāda veida produktu atbalstītāju. Kaut arī galvenā eksporta vienība agroprodukcijas sarakstā būs, pēc mūsdienu tehnoloģijām izaudzēti kvieši, ir jācen s šāatbilst pasaules jauno trendu prasībām. Tad lūk par vienu no šādiem inovatīviem risinājumiem var uzskatīt „ atgriešanos pagātne”, tas nozīmē agroprodukcijas audzēšanu neizmantojot cilvēkiem kaitīgās vielas, tādas kā pesticīdus, herbicīdus u.c. ražu ietekmējošas vielas. Šādiem produktiem attiecīgi ir lielāka cena, kas i saistīta ar lielāku risku to audzēšanas laikā. Par tirgiem, kuros varētu sevi pozicionēt kā bio produkcijas piegādātāju varētu uzskatīt attīstītās rietumu valstis kā arī Attīstītākās persijas līča un Āzijas valstis. Par citu agrorūpniecības eksporta iespēju varētu minēt pārstrādātos produktus. Attiecīgi parasti izaudzētajiem produktiem ražošanas procesā pievienojot vērtību. Daži no šiem produktiem varētu būt: •	Rapšu eļļa ( pārtikas lietošanai, bio dīzeļdegviela ); •	Pudeļu ražošana no graudu šķiedras; •	Dažādu graudaugu milti, miltu izstrādājumi. ( kā vienu no spožākajiem piemēriem var minēt Dobeles Dzirnavnieku, kas ar katru gadu paplašina sava eksporta ģeogrāfiju un piedāvājumu klāstu) •	Dažādas dzīvnieku barības u.c. Tā kā Latvijas agroproduktu eksporta apjomi salīdzinājumā ar lielajiem eksportētājiem ir niecīgi, ir jācenšās ražot inovatīvus produktus, kas ir pieprasīti pasaules tirgos.