User:Pisscracker/sandbox

=KRATES=

(365 pr. Kr. – cca. 285 pr. Kr.)

Krates (grško Κράτης) iz Teb je bil grški filozof in učenec Diogena iz Sinope. Znan je bil po tem da je svoj denar dajal ljudem, ki so ga potrebovali bolj od njega, sam pa je živel revno življenje na atenski ulicah s svojo ženo Hiparhijo. V zgodovini pa je zapisan kot učitelj Zenona iz Kitija, začetnika šole stoicizma. ---

Življenje
Krates se je rodil okoli leta 365 pr. Kr. v Tebah. Bil je sin Askondusa (angleško: Ascondus) in dedič velikega premoženja, katerega je zavrnil, ko se je odločil za življenje cinične revščine na atenskih ulicah. Diogenes Laërtius (grško: Διογένης Λαέρτιος), ki je znan kot pisec biografij grških filozofov je o Kratesu povedal več različnih zgodb; v eni izmed njih naj bi Krates svoj denar podarjal prebivalcem Teb, potem ko je videl prosjačiti kralja Telefusa (grško: Τήλεφο, angleško: Telephus) v neki tragediji, spet v drugi zgodbi pa naj bi denar zaupal bankirju, po dogovoru naj poskrbi, da denar dobijo njegovi otroci, če ne bodo postali filozofi. V primeru če postanejo, mu je bilo naročeno naj denar razdeli med reveže.

Kasneje se je preselil v Atene, kjer naj bi postal učenec Diogena iz Sinope (grško: Διογένης ὁ Σινωπεύς); razmerje med njima ni povsem znano. Krates naj bi se poimenoval kot preprost Diogenov učenec, ki kljubuje vsem aspektom zavisti. Bil je opisan tudi kot učenec Birsona iz Ahaje (grško: Βρύσων, angleško: Byrson of Achaean) in Stilpa (grško: Στίλπων)

Ohranjena biografija in citati
O Kratesovem preprostem in veselem življenju lahko beremo v ostankih biografije, ki jo je napisal Plutarh (grško: Πλούταρχος). Napisal je dokaj dodelano besedilo v katerem lahko zvemo kakšne vrste človek je bil Krates. Besedilo se ni ohranilo v celoti.

“Krates je s svojo denarnico in raztrganim plaščem živel, kot bi bil vsak dan na festivalu.”

“Imel naj bi deformirano nogo in sključena ramena. Prijel se ga je vzdevek odpiralec vrat (grško: θυρεπανοίκτης), ker je nenajavljen vstopil v katero koli hišo in ljudje so ga sprejeli z veseljem in častjo.”

“Nepovabljen je vstopal v hiše prijateljev, da bi med sabo pobotal družinske člane, tudi če je bilo očitno da so v zelo slabih odnosih. Tega se je lotil na zelo miren način. To je počel ne povsem očitno, da ni pomagal samo osebam, med katerimi je skušal zgladiti spor temveč tudi tistim, ki so ga samo poslušali.”

Zasebno življenje
Pritegnil je tudi pozornost Hiparhije iz Maroneja (grško: Ἱππαρχία), ki je bila sestra Metrokleja, enega izmed njegovih učencev. Hiparhija naj bi se zaljubila v Kratesa, njegovo življenje in nauke. Bogastvo, ki bi ga morala podedovati naj bi zavrnila na podoben način kot Krates. Kasneje sta se tudi poročila. Za čase antične Grčije je njun zakon veljal za izjemnega, saj je temeljil na spoštovanju in enakosti v zvezi. Hiparhija naj bi se s Kratesom pojavljala na vseh javnih mestih, kar pa je bilo za antično Grčijo nenavadno. Imela sta vsaj dva otroka. Hčer in sina Pasikleja. Da bi v sinu vzbudil zanimanje za spolne odnose, ga je peljal v bordel, hčeri pa je dovolil, da se poskusno poroči za en mesec, da bo kasneje lažje našla pravega partnerja.

Zapuščina
Bil je učitelj Zenona iz Kitija (grško: Ζήνων ὁ Κιτιεύς), v zadnjih letih stoletja. Nanj je nedvomno najbolj vplival pri razvoju stoicizma. Zenon je Kratesa spoštoval, nekaj podatkov ki so znani o njem naj bi celo pridobili iz Zenonovih zapisov. Njegovi učenci so bili tudi Metroklej, Monimus, Menippus, Cleomenes, Theombrotus in Kratesov brat Pasiklej. Bil naj bi tudi učitelj Kleantesa (grško: Κλεάνθης), Zenonovega naslednjika in vodje šole stoicizma. Krates je umrl pri starih letih, okoli leta 285 pr. kr. v Bojotiji, kjer je bil tudi pokopan.

Dela
Krates je napisal filozofsko knjigo, katere stil je Diogenes Laërtius primerjal s stilom Platona. Knjiga se ni ohranila. Ohranjenih pa je 36 ciničnih kompozicij napisanih v čast Kratesu, ki izhajajo iz prvega stoletja. Krates je napisal tudi nekaj filozofskih tragedij in pesmi z naslovom Igre (stara grščina: Παίγνια).

Značilnosti Kratesove filozofije
Njegova filozofija je bila polna nežnega in bogatega humorja. Ljudi je učil, naj si za obrok ne želijo drugega kot leče, saj je verjel, da sta luksuzno in ekstravagantno življenje nekaterih ljudi največja vzroka za vstaje v mestih. Ena od Kratesovih pesmi, parodija znane himne muzam, ki jo je napisal Solon. V njej je izkazal željo po blaginji, ugledu in lastnini pridobljeni na pravičen način, Krates pa se je bolj osredotočal na cinične želje. Ohranjenih je tudi nekaj pesmi v katerih je Krates opisoval idealno cinično stanje. Le-to je začel s parodijo na Homerjevo opisovanje Krete in mesta Pera, kar v grščini pomeni beračeva mošnja, ki jo s sabo nosi vsak cinik. Nekaj fragmentov njegovih misli in idej se je ohranilo vse do danes. Krates je učil preprosto askezo, ki velja za milejšo od tiste, ki jo je učil njegov predhodnik Diogen. In tako je Krates možu ki je vprašal “Kaj bom imel jaz od tega ko postanem filozof?” odgovoril “Lahko boš z lahkoto odprl denarnico iz katere boš s svojo roko vzel in razsipno razdelil kar je v njej, namesto da se boš kot sedaj obotaval in tresel, kot tisti, ki imajo paralizirane roke. To boš naredil raje, če bo denarnica polna in če boš videl da je prazna te to ne bo skrbelo. Ko se boš odločil, da boš denar porabil boš to naredil z lahkoto, in če ga ne boš imel ne boš hrepenel po njem, ampak boš zadovoljno živel s tem kar imaš, brez potrebe po tem česar nimaš in neboš razočaran s tem kar boš dobil.”

KASNEJŠE KULTURNE REFERENCE
Razmerje med Kratesom in Hiparhijo je postalo tema večih različnih kasnejših del, naprimer igra, ki jo je napisala italijanska nuna z naslovom Spozalizio d' Ipparchia filosofa v 17. stoletju ali pa roman z naslovom Krates in Hiparhija, ki ga je napisal Christoph Martin Wieland leta 1804. Napisana je bila tudi fikcijska biografija francoskega avtorja po imenu Marcel Schwob z naslovom Vies imaginaires, ki je izšla leta 1896.

VIRI
INFORMATIVNI PREVOD

Crates of Thebes, Wikipedia, the free encyclopaedia. 2002. [ internet ]. [ 6. 11. 2015 ] . Dostopno tudi na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Crates_of_Thebes

Edmonds, G.M. 1954. Elegy and iambus: being the remains of all the Greek elegiac and iambic poets from Callinus to Crates, excepting the choliambic writers, with the Anacreontea / newly edited and translated by J. M. Edmonds. Cambridge: Harvard University Press.

Internet Encyclopedia of Philosophy: A Peer-Reviewed Academic Resource: Cynics. [ internet ]. [ 3. 1. 2016 ] . Dostopno na naslovu: http://www.iep.utm.edu/cynics/