User:Polmas/March "Catalonia, new State of Europe"

Algú hauria de substituir aquesta taula per un equivalent de la wiki-en, gràcies

The march "Catalonia, new State of Europe" will take place in Barcelona during the National Day of Catalonia of 2012 to demand the Independence of Catalonia. It is organised by the Catalan National Assembly, whose president, Carme Forcadell i Lluís, said that "on the 12th of September, the Government must begin to work for the independence of Catalonia". . The Popular Unity Candidates (CUP) and the Independentist Left will mantain their demonstration on the 11th of Semptember, but will not participate in the march, although it gives freedom to their affiliates to participate.

A massive affluence of participants is expected. The most mutitudinary marches of the recent history of Catalonia were de march for the Estatut in 1977 (1,2 million people) and the march "We are a nation. We decide" in 2012 (between 1,1 and 1,5 million).

Antecedents
L'Estatut d'Autonomia de Catalunya de 2006 va ser aprovat en referèndum pel poble de Catalunya el 18 de juny de 2006 i és vigent des del 9 d'agost d'aquell any. Als pocs mesos més de 50 diputats del Partit Popular, el defensor del poble i els governs de cinc Comunitats Autònomes van presentar diversos recursos en contra davant el Tribunal Constitucional. El 28 de juny de 2010, el Tribunal va dictar sentència per majories variables, i publicà el cos de la sentència el 9 de juliol, un dia abans de la manifestació, deixant clara la "ineficàcia jurídica" del Preàmbul (en referència al terme nació per referir-se a Catalunya). Tot i això, el veredicte mantingué la definició de Catalunya com a nació i declarà 14 articles inconstitucionals (1 totalment i 13 parcialment), i en reinterpretà 27 més. Com a més destacat establia que el català no és la llengua preferent de l'Administració ni tampoc la del sistema educatiu; deia que de nació només n'hi ha una i és "la Nació espanyola"; desballestà bona part dels articles sobre el poder judicial català amb el Consell de Justícia de Catalunya al capdavant i repetí 14 vegades la "indissoluble unitat de la Nació espanyola".

Com a resposta, el 10 de juliol de 2010 Òmnium Cultural va organitzar la manifestació "Som una nació. Nosaltres decidim" (també anomenada del 10-J) en contra de la resolució del recurs d'inconstitucionalitat efectuat pel Tribunal Constitucional sobre el text de l'Estatut de Catalunya, Fou la manifestació més multitudinària de la història de Catalunya. Va aplegar entre 1,1 milions de persones segons la Guàrdia Urbana i 1,5 segons Òmnium Cultural, sent un clam per la independència i el dret del poble de Catalunya a decidir el seu futur.

L'endemà de la manifestació el Govern espanyol considerà que aquesta no tindria cap efecte sobre la sentència del Tribunal Constitucional, i també va declarar que la manifestació no suposava cap "punt d'inflexió" en les relacions entre Catalunya i l'Estat espanyol, cosa que havien afirmat els líders del partits polítics catalanistes el dia de la concentració.

Canvis de govern
Diversos analistes consideren la manifestació del 10 de juliol com un punt d'inflexió en les relacions entre Catalunya i Espanya. Mesos després de la multitudinària manifestació, el 28 de novembre de 2010 es van celebrar eleccions al Govern de la Generalitat i Artur Mas, de Convergència i Unió, fou elegit president.

L'any següent es van celebrar eleccions generals a l'Estat espanyol, en les quals el Partit Popular va obtenir majoria absoluta, amb 187 escons dels 350 de la cambra. El seu candidat, Mariano Rajoy, va ser investit president de la X Legislatura.

Resposta ciutadana
Entre el 13 de setembre de 2009 i l'abril de 2011 es van celebrar diverses Consultes sobre la independència de Catalunya arreu del principat, amb uns resultats molt favorables al "Sí".

Durant els anys 2011 i 2012 van sorgir diverses iniciatives ciutadanes en resposta a les agressions o incompliments de l'Estat espanyol. Un exemple en fou la campanya No vull pagar, contra els peatges amortitzats als territoris de parla catalana. Va començar a principis d'abril de 2012 a Catalunya, i un mes després es va estendre al País Valencià i a les Illes Balears (túnel de Sóller). Un altre col·lectiu va denunciar el dèficit fiscal català amb la campanya Diem prou.



A nivell institucional, diversos ajuntaments de Catalunya van crear l'Associació de Municipis per la Independència, una organització constituïda oficialment el 14 de desembre de 2011 a Vic que agrupa diferents entitats locals per tal de defensar l'assoliment dels drets nacionals de Catalunya amb l'objectiu de promoure l'exercici del dret a l'autodeterminació.

El 10 de març de 2012 va tenir lloc l'assemblea constituent de l'Assemblea Nacional Catalana, al Palau Sant Jordi de Barcelona aprovant-se els estatuts, el reglament intern i el full de ruta cap a la independència. Es tractà d'una organització popular, unitària, plural i democràtica amb l'objectiu recuperar la independència política de Catalunya mitjançant la constitució d'un estat de dret, democràtic i social. La Marxa finalitzarà el dia 11 de setembre amb la gran manifestació a Barcelona sota el lema de "Catalunya, nou estat d'Europa", després d'haver realitzat actes festius, simbòlics i reivindicatius arreu del país.

Suport social a la independència
Pel que fa a l'evolució de l'independentisme català es poden comparar els resultats d'una enquesta del CIS feta el 1996, on es preguntava "Personalmente, ¿estaría Vd. a favor o en contra de que Cataluña fuera independiente?" amb les enquestes realitzades durant el 2011 i 2012 on es mostra l'evolució sobre la intenció de vot en un hipotètic futur referèndum per la independència de Catalunya:

Espot
A finals d'agost es va gravar a Verges un vídeo promocional de la manifestació dirigit per Lluís Danés en el qual disset personalitats reciten un fragment del poema XXXVIII de La pell de brau de Salvador Espriu. El llançament de l'espot, titulat Els homes no poden ser si no són lliures, va ser l'1 de setembre a Arenys de Mar.

Al vídeo hi apareixen els expresidents del Parlament Joan Rigol i Ernest Benach; l'expresident d'ERC Jordi Carbonell; els periodistes Jordi Basté i Rita Marzoa; el cantautor Lluís Llach; la presidenta d'Òmnium Cultural Muriel Casals; els filòsofs Josep Maria Terricabras i Xavier Rubert de Ventós; les actrius Montserrat Carulla, Sílvia Bel i Txe Arana; el dramaturg Josep Maria Benet i Jornet; els directors Oriol Broggi i Joel Joan; els músics Gerard Quintana i Joan Reig; el catedràtic Ferran Requejo; i la presidenta de l'ANC Carme Forcadell. Tots ells reciten un fragment de l'obra La pell de brau, del poeta Salvador Espriu. El vídeo es va enregistrar a la localitat de Verges, i totes les personalitats hi van col·laborar desinteressadament. Estava prevista també la participació de l'expresident de Catalunya Pasqual Maragall, però finalment la declinà.

Polèmiques

 * El 29 d'agost de 2012 el Govern de Catalunya va sol·licitar accedir al fons de liquiditat espanyol per poder fer front als venciments del deute, tot advertint a Mariano Rajoy que no acceptaria "condicions polítiques" a canvi. Davant d'aquests fets, diversos polítics espanyols van fer declaracions polèmiques al respecte. Un exemple fou el president de La Rioja, Pedro Sanz, qui va dir que "s'ha de tenir morro per demanar i després tenir televisió o ambaixades". Al seu torn la presidenta de la Comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre, va dir "que Catalunya rep més diners que Madrid", i el president de la Xunta de Galícia, Alberto Núñez Feijoo, va dir que "avui paga Galícia i Catalunya demana".


 * L'1 de setembre Albert Rivera, líder de Ciutadans - Partit de la Ciutadania, va demanar la dimissió dels alcaldes de Girona i Figueres pel seu "pensament separatista", argumentant "el cost total de diner públic de propaganda, divulgació i finançament dels trens que han posat en marxa els ajuntaments de Girona i Figueres per acudir a la manifestació separatista del pròxim 11 de Setembre". També van lamentar que "els impostos dels ciutadans es destinin a realitzar actes que l'únic que promouen és trencar la cohesió social, dinamitar el marc constitucional i crear confrontació".


 * El 2 de setembre ciutadans d'arreu de Catalunya van canviar el nom de diverses places d'Espanya per places de la Independència. L'acte es va realitzar a 40 municipis tals com Mataró, Torroella de Montgrí, Roda de Ter o Tàrrega.


 * El 3 de setembre de 2012, l'Ajuntament de Sant Pere de Torelló i Calldetenes van aprovar una moció a favor de la independència de Catalunya, proclamant-se "territori català lliure". L'objectiu d'aquest acte fou instar al Govern i al Parlament de Catalunya per a que assumeixi la sobirania nacional sobre el territori català. Dies abans, Francisco Alamán Castro, coronel de l'exèrcit espanyol, va dir que "la base del nacionalisme català és l'odi a Espanya" i va alertat de "no despertar el lleó, perquè ja ha donat proves sobrades de la seva ferocitat". Sobre l'acte de Sant Pere de Torelló, va comentar que "Es tractaria d'un acte de traïció tipificat clarament en el codi penal espanyol. Per tant, si al ple s'aprova aquesta barbaritat, s'hauria de procedir a la immediata detenció tant l'alcalde com dels regidors que votin a favor de la proposta". En la mateixa entrevista va dir (en castellà):

"¿La independencia de Cataluña? Por encima de mi cadáver y el de muchos. Los militares hicimos un juramento sagrado: cumplir el ordenamiento constitucional que consagra la unidad de España como principio irrenunciable. También juramos defender su integridad territorial hasta con nuestras propias vidas. Tenemos algo que esa gente nunca tendrá: sentido del honor y sentido del deber"

- Francisco Alamán Castro, coronel de l'Exèrcit Espanyol


 * El dia 6 de setembre Ciutadans va anunciar que convocaria un acte el mateix Onze de Setembre per defensar la unitat d'Espanya, fent servir el lema Millor units, molt similar al fet servir pel govern de Londres -Better together en relació al projecte d'independència d'Escòcia. L'acte s'ha convocat a dos quarts de dotze del migdia a la cruïlla entre el carrer de Josep Tarradellas i el carrer Entença de Barcelona. Al seu torn el partit Regeneración va anunciar el mateix dia que volien organitzar un acte en homenatge al coronel Alamán a Barcelona, per donar-li suport moral arran d'una denúncia presentada per SI a la Fiscalía jurídico-militar de Barcelona. Es van plantejar fer-ho en algun pavelló esportiu o a la plaça de Sant Jaume de Barcelona.

Manifestació
La manifestació du el lema "Catalunya, nou estat d'Europa" proposat per l'Assemblea Nacional Catalana, tot i que també se l'anomena "Marxa sobre Barcelona" per al·lusió a les marxes pacífiques de Mohandas Gandhi per la independència de l'Índia i de Martin Luther King pels drets socials americans.

Actes institucionals previs
Durant el matí, com cada any, se celebrarà una ofrena floral al monument a Rafael Casanova de la Ronda Sant Pere de Barcelona. Més endavant es realitzarà un acte oficial al parc de la Ciutadella on, segons declaracions de Francesc Homs, portaveu del govern, es promourà «"la pròpia afirmació nacional" i, molt especialment, "la llengua catalana, després de les agressions viscudes últimament"». L'acte serà dirigit pel dramaturg Joan Ollé i conduït per la periodista Mònica Terribas.

L'acte institucional començarà amb una desfilada de la Formació de Gala dels Mossos d'Esquadra. Seguidament, el municipi empordanès de Capmany (que simbolitza la "lluita contra el foc") enguany lliurarà la senyera a Artur Mas.

Durant l'acte el llegiran poemes i textos d'autors catalans, combinat amb peces musicals interpretades per una selecció d'artistes de referència, com el quartet musical Las Migas, la mezzosoprano Marisa Martins; les actrius Pepa López, Carme Sansa, Victòria Pagès i Sílvia Munt; els actors Pep Tosar i Ivan Benet; el cantautor Roger Mas i el crític literari i assagista Josep Maria Castellet. Maria de Medeiros actuarà com a artista convidada, i cantarà una cançó de Raimon basada en un poema d'Ausiàs March. Es recordaran especialment algunes efemèrides, com els 150 anys del naixement d'Antoni Maria Alcover, els 100 anys del naixement de Xavier Montsalvatge, els 50 anys de la mort d'Eduard Toldrà i els 25 anys de la mort de Manuel Blancafort i de Frederic Mompou, els 100 anys del naixement dels escriptors Pere Calders, Tísner i Joan Sales], entre d'altres. La imatge oficial de la Diada serà una reproducció de l'obra "L'esperit català" (1971) d'Antoni Tàpies.

El Partit Popular de Catalunya ha comunicat que potser no assistirà als actes de la Ciutadella a causa del "to sobiranista" dels actes institucionals.

Recorregut
En un principi estava previst que el lloc d'inici de la manifestació fos el monument a Francesc Macià de la plaça Catalunya, on es volia fer un acte polític que donaria el tret de sortida a la marxa cap al Parlament. Degut a les previsions d'una assistència massiva, els organitzadors, juntament amb els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana, van decidir modificar el recorregut.

La manifestació començarà a l'encreuament de la Gran Via amb Passeig de Gràcia (prop de la plaça de Catalunya) a les sis de la tarda, baixarà per Pau Claris Via Laietana i acabarà prop del Parlament de Catalunya, a la cruïlla de Marquès de l'Argentera amb Picasso, a tocar del parc de la Ciutadella, on hi haurà muntat un escenari. Allà Núria de Gispert, presidenta del Parlament, rebrà una delegació de l'Assemblea Nacional Catalana. Els convocants demanaran "que s'iniciï el procés de secessió de l'estat espanyol".

Cartolines verdes
Al final de la manifestació es muntarà un escenari, des d'on els organitzadors, l'Assemblea Nacional Catalana volen fer algunes preguntes als assistents. Es repartiran butlletes verdes per a fer servir a mà alçada, amb la intenció d'aconseguir una fotografia amb una gran marea verda, per a simbolitzar el suport majoritari a la independència de Catalunya. "Volem que es visualitzi la voluntat de llibertat del poble de Catalunya, així que quin millor escenari que la porta del Parlament?"

- Ferran Civit, co-coordinador de la marxa.

Organització
Una pancarta amb el lema "Catalunya, nou estat d'Europa" liderarà la marxa. Aquesta pancarta serà portada per 10 representants de les regions territorials de l'ANC i per 10 representants de l'Associació de Municipis per la Independència. En segona línia hi aniran la presidenta de l'ANC, Carme Forcadell i el vicepresident, Carles Castellanos. Els acompanyaran els expresidents del parlament Joan Rigol i Ernest Benach. El tercer grup estarà format per un conjunt de representants de l'ANC i l'AMI, i no serà fins el quart grup on vagin els membres dels partits polítics que han confirmat la seva assistència (CDC, UDC, ICV, ERC, SI, RCat) i d'altres entitats com Òmnium Cultural, Plataforma Pro Seleccions, Sobirania i Progrés o Sobirania i justícia, entre d'altres. El cinquè i més majoritari grup estarà format pel gruix de la ciutadania.

La pancarta es va presentar el dia 5 de setembre a la Plaça de Catalunya, el mateix dia que Carme Forcadell, en la roda de premsa de presentació, va dir: «El poble està preparat, i necessitem que el govern i les institucions facin un pas endavant, perquè volem un país lliure i sobirà, volem la independència.»

Assistents
Entitats, municipis i institucions d'arreu de Catalunya han preparat viatges organitzats per facilitar l'assistència a la Manifestació. La previsió d'una assistència massiva va fer que els organitzadors modifiquéssin diverses vegades el recorregut pensat inicialment. S'han organitzat trens especials llogats a Renfe des de Girona, Figueres i Manresa per facilitar als ciutadans el transport fins a Barcelona. D'altra banda, més d'un miler d'autobusos d'arreu del territori també estaran a disposició pels ciutadans que es vulguin desplaçar fins la capital per assistir a la manifestació, esdevenint la manifestació amb més autocars de la història del país, segons confirmà l'Ajuntament de Barcelona. El mateix dia 11 un grup de motards ha organitzat una marxa independentista en moto que sortirà de Vic al matí. Com a anècdota, un corredor de marató sortí el dia 9 de setembre des de Sant Carles de la Ràpita per arribar a la manifestació corrent el dia 11.

Dies abans de la manifestació diverses personalitats van anar confirmant la seva intenció d'assitir-hi. Progressivament, i vista la previssió d'una assitència massiva, cada cop més polítics van anar canviant de parer i anunciant la seva intenció d'assistència, sigui en representació institucional o a títol individual. Alguns dels assistents destacats:
 * Govern


 * Joana Ortega, vicepresidenta de la Generalitat
 * Josep Lluís Cleries, conseller de Benestar i Família
 * Ferran Mascarell, conseller de Cultura
 * Antoni Castellà, secretari d'Universitats
 * Irene Rigau, consellera d'Ensenyament
 * Jordi Pujol, expresident de la Generalitat, encapçalarà la delegació de CDC
 * Xavier Trias, alcalde de Barcelona
 * Josep Antoni Duran i Lleida, líder d'Unió Democràtica de Catalunya
 * Oriol Pujol, secretari general de CDC
 * Presidents de les quatre diputacions provincials (Salvador Esteve, Joan Reñé, Jaume Torramadé i Josep Poblet)
 * Josep Maria Vila d'Abadal, alcalde de Vic
 * Joan Herrera, líder d'ICV
 * Oriol Junqueras, alcalde de Sant Vicenç dels Horts i president d'ERC
 * Marina Geli, exconsellera de Salut

El president de la Generalitat de Catalunya, Artur Mas, no participarà a la manifestació: "anímicament és com si hi fos, com a president no hi puc anar". Al seu torn, Josep Antoni Duran i Lleida, qui inicialment va dir que no assistiria a la manifestació, el dia 6 setembre va fer un comunicat dient que havia canviat d'opinió, que anirà a la manifestació, tot negant el caràcter independentista de la mateixa, i donant via lliure als dirigents del seu partit a assistir-hi.

Mitjans de comunicació
TV3 ha anunciat que donarà una àmplia cobertura de la diada i de la manifestació, fent una retransmissió conjunta amb el canal 3/24 presentada per Joan Carles Peris i Lídia Heredia.

Al matí Ramon Pellicer informarà en directe de l'acte de celebració de la Diada al Parlament al Parc de la Ciutadella, que té com a fil conductor la llengua catalana.

L'especial de la manifestació de la tarda serà dirigit per Manel Sarrau, director d'Els Matins. La cadena preveu fer connexions amb reporters desplegats per tot el recorregut de la manifestació, així com entrevistes a personalitats destacades. També té la intenció d'instal·lar un escenari al final de la marxa per a fer-ho servir de plató, des d'on es presentarà un programa especial. També comptarà amb un helicòpter per oferir imatges aèries de l'impacte de la manifestació. Un cop finalitzi la transmissió s'emetrà un documental sobre el setge de Cardona de 1711.

Vegeu també

 * Manifestació per l'Estatut de 1977
 * Manifestació "Som una nació. Nosaltres decidim"

Enllaços externs

 * Assemblea Nacional Catalana
 * Especial del Diari Ara sobre l'Onze de Setembre
 * Espot Els homes no poden ser si no són lliures de l'ANC