User:Pulgakomm/sandbox

film Kokkuvõte

Rännak keelatud Pakistani

Siselink Pakistan

Välislink

See oli üks väga sünge ja jube film. Aga kahjuks osa maailmast ongi seliine vist. Kahe naaberriigi India ja Pakistani vaheline vaen ja sõda ühe liustiku pärast, kus asuvad mõlemi riigi mageveevarud. See on uskumatu, et selline sõjaolukord kestab aastakümneid. Suvalisi külasid pommitatakse, osad inimesed põgenevad, aga osad ikkagi jäävad sinna elama, sest juba 500 aastat on see olnud nende kodu. Pakistani kristlaste elu on väga raske, sest enamuse moodustavad Pakistanis moslemid. Kristlastel ei võimaldata saada head haridust, nad ei saa häid töökohti, vaid peavad tegema selliseid töid, mida keegi teha ei taha. See on kummaline, et tänapäeval usu põhjal inimesi niimoodi kiusatakse taga ja seda võimaldab riik. Kristlased elavad vaestes linnaosades, nad on hirmul, iga päev võib keegi tulla ja nende maja maha põletada. Osad moslemid on väga äärmuslikud ja nende arvates kristlase tapnud moslem muutub märtriks. See on täiesti uskumatu, et selline asi on seaduslik ja inimesed tapavad ilma karistuseta teisi. Maailmas toimuvad ikka väga jubedad sündmused, meie ajakirjandus kajastab neid väga vähe mu meelest. Kogu maailma üldsus peaks selle vastu midagi ette võtma, mis seal toimub, isegi ei tea mida, aga niiviisi jätkates vägivald ju ainult suureneb. Meil on ikka väga vedanud, et sattusime elama Eestisse, kus igaüks võib uskuda keda tahab ja keegi ei tule teda selle pärast taga kiusama ja tapma.

JUDO MINU ELUS
Autor otsustas kirjutada oma töö judost, sest on sellega tegelenud juba 13 aastat. Kõik algas sellest, et ema viis töö autori 4-aastaselt trenni, et laps saaks ennast välja elada ja teiste lastega mängida. Vahepeal muutus autori spordielu väga tulemustele suunatuks ja intensiivseks. Praegu on ta olnud pea pool aastat eri treeningreẑiimil põlvevigastuse tõttu. Oma aastatööga proovib autor jõuda arusaamisele, mis on tema kui judoka hetkeseis ning kuidas ja kuhu edasi. Töös antakse ülevaade judo ajaloost, arengust Eestis, reeglitest ja võistlusklassidest. Vastuste leidmisteks kasutatakse olemasolevaid infoallikaid (peamiselt materjal veebist – judo.ee, eok.ee jne, aga lisaks ka Eesti judo 40 aastapäeva puhul välja antud raamat, mille koostas Tiit Lääne), intervjuusid treeneri, trennikaaslaste ja vanematega. Küsimused, millele soovisin vastuseid, olid intervjuudes osalenud inimestel identsed. Lisaks kasutas töö autor vastuste leidmiseks kahte maadluse analüüsi. Kogu selle materjali põhjal valmis kokkuvõtlik eneaseanalüüs, mis aitas autoril aru saada oma võimetest ning sportlase karjääri hetkeseisust ja leida pidepunktid edasiseks arenguks.

Eesti judo ajalugu
Eestisse jõudis judo aastal 1968 mais. Algselt toimusid võistlused klubides ja aastal 1969. leidsid aset Tallinna esimesed ametlikud võistlused. I judoturniir toimus 20.11.1969. aastal Tallinnas. Eestis tegutseb hetkel 39 judo klubi ja neis harrastab judot umbes 3500 inimest. I judoturniir toimus 20.11.1969. aastal Tallinnas. I judoturniir naistele toimus 1970. aastal Tallinnas. 17-19.12.1971 toimus Tallinnas II üleliiduline judoturniir, mis oli 1972. aasta Müncheni OM valikturniiriks. Tegemist oli NL tugevamate sportlaste jõuprooviga Tallinnas. Kohal oli NL paremik, sisuliselt oli tegemist suurriigi mitteametlike meistrivõistlustega. Paraku eestlased jäid tookord veel eemale, sest ala oli liiga uus ja võõras. (T. Lääne Eesti judo 40) 14.-15.10.1972 toimus I rahvusvaheline sõpruskohtumine Jaapani ametiühingute ja Eesti esinduse vahel. 16.01.1972 asutati ENSV Sambo- ja Judoföderatsioon. Esimeheks valiti Tõnu Lume. Eesti (NSV) I juunioride esivõistlused toimusid 1973.a. aprillis. Eesti (NSV) I meistrivõistlused täiskasvanutele toimusid 24-25.11.1973 Tallinnas Dvigateli spordihoones. 1975.aastal toimusid I Eesti A- klassi meistrivõistlused. 1975.a. täitsid NSVL meistersportlased normatiivi judos: Anatoli Bendera, Konstantin Gordijenko, Kaimo Keerak, Aleksander Klepats, Aavo Põhjala ja Vitali Sorokin. 1976 omistati Andres Lutsarile Üleliiduline kohtuniku kategooria. 1978.a asutati Eesti vanim judoklubi AITA, mis nüüdseks kannab nime AITADO. 1979.a asutati Eesti Judoliit. 1980 toimusid Tartus I NSVL noorte meistrivõistlused. 2-3.06.1983 toimusid Eesti I esivõistlused naistele 1984. Aastal toimus Tartus I Üleliiduline judoturniir naistele. 1989. aastal asutati Eesti Dan Kolleegium. Indrek Pertelson – NSVL juunioride meister 1990 Tallinnas. 1990.a. Ankara Euroopa juunioride meistrivõistlustel saavutas Indrek Pertelson 1. koha. 1990 aastal peeti I Eesti B-klassi meistrivõistlused Eesti Judoliit on Euroopa Judoliidu (EJU) liige alates 1992. aastast. 1992 aastal osales Eesti judokoondis (Indrek Pertelson ja Peeter Saks) esmakordselt EM-l, mis toimus Pariisis. Esmakordselt osaleti Olümpiamängudel 1992. a. Barcelonas (Indrek Pertelson). 1993. Aastal sai Eesti Judoliit Rahvusvahelise Judo Föderatsiooni (IJF) liikmeks. 1993. aastal Hamiltonis osaleti (Indrek Pertelson ja Peeter Saks) esmakordselt MM-l. 1996. Aastal peeti I Eesti C-klassi meistrivõistlused. 1996.a. Haagis pälvis Indrek Pertelson Euroopa meistri tiitli. 1996.a 14.11 tuli Aleksei Budõlin Monakos juunioride Euroopa meistriks. 1998.a. Põhjamaade meistriks tuli Dmitri Budõlin ja Martin Padar. 1999.a. toimus Tallinna I rahvusvaheline judoturniir, mille läbiviijaks oli SK Condor. Raskekaalus võitis Indrek Pertelson ja absoluutkategoorias Martin Padar. MM võistlustel Birminghamis võitis Indrek Pertelson hõbemedali. 2001.a. EM-il Pariisis võitis Aleksei Budõlin kuldmedali, Dmitri Budõlin pronksmedali. 2003 aastal viidi Tallinnas läbi EJU A kategooria turniir. 2004. aastal toimus Tallinnas EJU juunioride A kategooria turniir. Eestile on antud EJU poolt õigus läbi viia juunioride EM aastal 2006. 2004. a Ateena olümpiamängudel võitis Indrek Pertelson pronksmedali. 2006 Tamperes EM-võistlustel võitis Künter Rothberg pronksmedali. 2007.a. Euroopa noorte olümpiapäevadel võitis Grigori Minashkin kuldmedali. 2009.a. tuli Martin Padar Tbilisis Euroopa meistriks. 2016.a võitis Grigori Minashkin kuldmedali MM’il Tuneesias, hõbemedali PanAm võistlustel Limas ja Buenos Aireses. 2018.a. sai Euroopa meistriks Mattias Kuusik, ta võitis ka Euroopa karikavõistlused Malagas samal aastal. 2019a. võitis Minashkin pronksmedali Grand Prix etappidel Tel Avivis ja hõbemedali Budapestis. Eesti judo on teinud viimase 50 aastaga väga kiire arengu. Avo Põhjala (Intervjuu 7.12.2019 ERR ) sõnul on Eesti sportlased olnud üliedukad. Viis erinevat meest on võitnud medaleid. See on võrreldav ainult kergejõustikuga. See näitab õnnelikku kokkusattumust, et meil on olnud tegijaid ja nad on osanud ennast realiseerida. Lisaks vanameistritele nagu Indrek Pertelson, Martin Padar ja Aleksei Budõlin, on terve rida noori lootustandavaid sportlasi nagu Grigori Minashkin, Mattias Kuusik, Klen Kristofer Kaljulaid, Viljar Lipard ja Darja Mihhailova.

Judo-võistlussport ja reeglid
Sõna dojo tähendab sõnasõnalt „tee/viisi koht” Judo dojo on rohkem kui spordisaal või koht, kus harjutatakse võitlust, dojo mõiste pärineb budistlikest kloostritest. See oli munkade palvetamise ja mediteerimise ruum, seetõttu ei ole ka seal käitumine samasugune kui tavalistes spordisaalides. Dojosse tullakse selleks, et iseenda kallal vaeva näha, ennast täiustada ning leida viis, kuidas pidevalt areneda, korrates, harjutades. See on sõdalase „tee”, mida järgitakse. See ei ole võitlusviis, vaid tee täiustumiseni kaitstes elusid, mille eesmärgiks on kontrollida oma keha ja vaimu. See „tee” ei otsi võitlust vaid viise, kuidas võitlust vältida. DOJOs käitumine nõuab traditsioonide tundmist, sest paljud vanad Jaapani kombed on leidnud seal kasutust. Igas dojos võivad nendele lisaks olla veel omad reeglid. Alljärgnevalt on kirjas kõige olulisemad, mille vastu ei tohi eksida: Dojos tuleb istuda alati põlvili, kui just sensei (õpetaja, treener) ei ütle teistmoodi. REI (kummardus) on judo etiketi osa, austust ja distsipliini peegeldav traditsioon, millega judokas näitab oma lugupidamist ümbritseva suhtes. Seistes REI-d sooritades, tuleb kummarduda pihast 30 kraadi. Austus – on esikohal. Austa iseennast, teisi ja asju, mida sa näed, õpid või kasutad. Ilma austuseta ei ole võimalik ennast avada nendele paljudele headele asjadele, mida sa õpid iseendalt ja teistelt. Puhtus - hoia alati DOJO puhtana. Kujuta ette, et DOJO on koht, kus sa tahad puhastada oma sisemise mina. Seetõttu on puhas DOJO väga oluline. Alati jäta enda järel DOJO puhtana ja korras ka teistele kasutamiseks.

Vööastmed ja heidete hindamissüsteem Judo harjutajate taset märgitakse kyu (õpilase) ja dan (meistri) astmetega ning astmeid eristavad erivärvilised vööd. Kyu tasemel: 6. – valge, 5. – kollane, 4. – oranž, 3. – roheline, 2. – sinine, 1. – pruun. Dan´i tasemel: 1.–5. – must, 6.–8. – punavalge, 9. ja 10. – punane, 12. – lai valge vöö (omistatud vaid džuudo loojale Jigoro Kanole). 11. vööastet välja ei anta. Judo eeldab täiuslikkust, kus pole tähtis võit, vaid kuidas võit saavutatakse. Võtete eest saadud punkte ei liideta. Üks täiuslik heide on rohkem väärt kui hulk ebatäiuslikke. Heiteid hinnatakse järgmiselt: ippon – 10 punkti waza-ari -7punkti yuko – 5 punkti Ippon – puhas võit, mis lõpetab matshi ja millega on võrdne karistus hanoku-make (diskvalifitseerimine). Ipponi võib saavutada perfektse heitega, kinnihoidmisega (25 sekundit), valuvõttega või kägistamistehnikaga. Waza-ari – pool võitu, millega on võrdne kolmas hoiatus (shido). Puhta võidu saavutamiseks on vaja sooritada 2 waza-arit. Waza-arut võib saavutada heitega, millel on puudu üks ipponiks vajalikest komponentidest(kiirus, jõud, täpsus, vastase maandumine seljale) ja kinnihoidmisega (20 sekundit). Yuko – hinnatav, millega on võrdne teine hoiatus.Yuko võib saavutada heitega, millel on puudu 2 ipponiks vajalikest komponentidest ja kinnihoidmisega (15 sekundit). Yuko vääriliselt hinnatud tehnikaid võib sooritada piiramatul arvul. Mitte kunagi ei anna nad paremust waza-ari või ipponi üle. Viike tunnistatakse ainult meeskondlikus arvestuses.

KOKKUVÕTE
Judo ehk džuudo (Jaapani keeles'pehme tee') on heidetele ja kinnihoidmistele keskenduv Jaapani päritolu võitluskunst ning võitlusspordiala. Judoga tegelevaid sportlasi nimetatakse judokateks. Judos on oluline kiirus ja reageerimine vastase liikumisele. Judo on välja kasvanud mitmest erinevast Jaapani jujutsu koolist. Esimese judo treeningkooli rajas Jigaro Kano 1882. Judo harjutajate taset märgitakse kyu (õpilase) ja dan (meistri) astmetega ning astmeid eristavad erivärvilised vööd. Saali, kus judo harrastatakse nimetatakse dojoks. Dojosse tullakse selleks, et iseenda kallal vaeva näha, ennast täiustada, ning leida viis, kuidas pidevalt areneda, korrates ja harjutades. Judot võib pidada maailma levinuimaks kahevõitlusalaks. Maailma Judoliitu kuulub hetkel 182 riiki. Euroopas harrastab judot üle kahe miljoni inimese. Judo kuulub olümpiamängude programme alates 1964.aastast. Eestisse jõudis judo 1968 aasta mais. Eestis tegutseb hetkel 39 judo klubi ja neis harrastab judot umbes 3500 inimest. Mina alustasin judo treeninguid 4 - aastasena klubis Condor ja aastal 2008 asutas minu treener Rain Arukaevu oma judoklubi Ookami, kus jätkasin 2017 aasta lõpuni, siis vahetasin klubi – olen nüüd juba kolmandat aastat Dmitri Budõlini klubis Budolinn. Väljaspool Eestit olen võistelnud Soomes, Lätis ja Hollandis. Põhilised võistlused, kus ma olen osalenud, on toimunud Eestis: Tallinn Cup, Võru Kevad, Andres Lutsari mälestusturniir, Rakvere Open, Judo Eesti meistrivõistlused. Viisin läbi intervjuud treeneritega, lapsevanemaga ja trennikaaslasega. Nende põhjal võib järeldada, et ma olen sportlasena füüsiliselt võimekas ja judos suhteliselt andekas. Võiksin olla enesekindlam ja tihemini trennis käia. Intervjuude läbiviimine andis mulle juurde julgust ja suhtlemisoskust. Huvitav oli teada saada, mida teised arvavad ja minus hindavad. Tuli välja ka selliseid arvamusi ja fakte, mida ma oodatagi ei osanud. Saan nüüd tegeleda väljatoodud nõrkade kohtade arendamisega. Koos treeneritega analüüsisin kahte maadlust. Analüüsi põhjal võib öelda, et ma olen hästi edasi arenenud võrreldes 2016 aasta võistlusega. Töö tulemuseks sain küllaltki hea ülevaate oma võimetest, iseloomuomadustest ning tuleviku väljavaadetest. Tean, kus olen praegu ning mida pean tegema, et oma arengus edasi jõuda. Soovitan judoga juba pikka aega tegelenuna, seda spordiala ka teistele. Judot tehes saad sa samas tugevaks, aga pead ka palju keskenduma ja mõtlema ette oma tegevused ja püüdma aimata ette vastase omi. Judoga tegeledes saab oma mõttemaailma tänapäeva kiires maailmas korda. Paljud positiivsed tegevused ja väärtused tulevad kasuks ka igapäevastes tegemistes ja õpingutes.

KASUTATUD MATERJALID

 * Lääne, Tiit. Tallinn 2010. Eesti judo 40
 * https://budolinn.ee