User:Selce,antić stanko

SELCE – PROTIV IZGRADNJE BETONARE

UMJESTO IGRALIŠTA I PARKOVA TVORNICA GRAĐEVINSKOG MATERIJALA (Novi list,  16. rujna 2009. godine)

Piše prof. dr. Stanko Antić

Kako je javnost obavijestio Ernest Marinković, novinar Novog lista poduzeće «Izgradnja» iz Crikvenice ishodila je građevinsku dozvolu za gradnju sportskog terena ispod Lokve na cesti Selce – Bribir.. Čelnik te firme Arsen Bistričić, priznao je da mu «ustvari nikad nije bila namjera graditi» igralište», nego je  samo prikrivena namjera za gradnju proizvodnog pogona, skladišta i stambenog objekta. Prvobitno je u dopuni Urbanističkog plana Grada Crikvenice ovdje planiranja sportsko – rekreaciona zona, a sada je pokrenut postupak da se to izmjeni u poslovnu zonu.

Takva informacija sablasno govori o teškim malverzacijama oko Urbanističkog plana Grada Crikvenice, koja je na granici krivičnog dijela onih koji su odgovorni za Plan i njegove izmjene, kao i onih koji su građevinsku dozvolu izdali te onih koji se angažiraju da se izmjeni Urbanistički plan i građevinska dozvola. Evo samo nekoliko razloga toj tvrdnji, koje se mogu uzeti i razlogom da se za to zainteresira i odgovarajuće tužilaštvo.

Prvo, izmjene Urbanističkog plana Grada, kojom je uvedena ova «sportsko- rekreaciona zona» donesene su skrivečki i  o njoj mještani Selca nisu ništa znali. Isto je bilo i s građevinskom dozvolom. To se ponavlja i sada, kada se kani ponovo mijenjati prvobitni Plan. Pitamo se, kkva je to lokalna samouprava, u kojoj se upravlja mimo naroda i na njegovu štetu.

Drugo, pogrešan nje bio prvi korak jer je u Urbanističkom planu Grada Crikvenice predviđena je sportsko rekreaciona zona Matkino Selce, na samom rubu istočnog dijela naselja, koju Grad  nikad nije stavio u plan i počeo graditi, nego malo pomalo se predviđen prostor «troši» za stambenu izgradnju. Već četrdeset godina Selčani zahtijevaju pomoć Grada da se izgradi ovaj sportski centar. Bilo je čak i planova za gradnju dvorane, ali je umjesto nje izgrađena u Crikvenici..Prema tome trebalo je graditi ovaj centar, a ne drugi tri kilometara izvan današnjeg naselja. Da je prije takve odluke proveden uredni postupak Selčani bi dali dovoljno dokaza da novi objekt nije potreban, nego da treba izgraditi onaj na Matkinu, kako je bilo dogovoreno i planirano.

Treće, teren na kojem se spomenuti objekt gradi (?!) je zelena zona, od posebne ekološke važnosti. Nalazi se ispod rasjeda Primorskog bila ( jednog od tri - dolina Dubračine, Lokve, Novljansko polje), kojim cirkulira zrak s planine prema moru..i to čisti (na njegovom putu nema nikakvih zagađivača) i razlijeva se dolinom (južni i zapadni vjetrovi, koji u dolinu donose mediteransku klimu) odnosno iz planine  (bura) preko doline i razlijevaju se prostranim terenom između Crikvenice i Novog V., preko mora sve do Krka (područje oko Vrbnika). Izgradnjom bilo kakvog industrijskog pogona temeljno se i definitivno narušava prirodna ravnoteža i gubi taj osobito ekološki raritet. Osim toga, objekt se nalazi u području prirodnog fenomena, naime tuda prolazi vodna žila s Kapele, preko doline ( većina bribirskih izvora nalazi se na toj žili), ide preko Lokve ( do pred pedesetak godina na području koje se zove i Sv. Barbara, po tamošnjoj crkvici, bile su lokve, s kojih su Selčani na leđima i magarčićima prenosili vodu u naselje u vrijeme velikih suša, a potom je predio obrastao borovom šumicom i sakrio lokve), teče rasjedom (na kojem je ovaj objekt) do drage Jesenova i dalje podmorjem do Krka ( plodna vrbnička polja) i dalje ispod otoka probija u predjelu zaljeva Punat. Tvrdnja da teren nije proglašen vodozaštitnim područjem nije opravdanje da se ne vodi računa o ovoj činjenici. Tim više, što će se zasigurno ova voda zagaditi otpadnim vodama industrijskog pogona i stanova, ali to je četvrti razlog.

Četvrto, niže od ove lokacije je draga Jesenova, koja je u planovima Sjeverni Jadran i Master planu (vidi Vinodolski zbornik broj 10) predviđena kao turistička zona, poput one u novljanskoj Zagori. I Urbanističkim planom Grada Crikvenice ponavlja se ova odrednica. Osim toga ovim je Urbanističkim planom draga Jesenova proglašena prirodnom plažom i kao takva zaštićena od  zagađivača. Izgradnjom ovog industrijskog pogona ispod Lokve otpada svaka zamisao o turističkoj izgradnji u dragi Jesenova.

Peto, nije odveć spomenuti da se radi i o povijesnoj zoni, jer je poviše ovog terena, na brdu Sveti Juraj bila ilirska gradina, (jedna od pet na Primorskom bilu), s koje su stari Iliri razvijali kotlinu u dolinu vina, davši joj i današnje ime. Gradina je imala i dva obalna naselja, jedno u dragi Jesenova a drugo u dragi današnjeg naselja Selce. Taj su predio koristili i Frankopani i Zrinski i imali na njima svoje posjede. Kasnije su odustali od naselja u Jesenovi i razvili naselje Selce. Put od Gradine prema Jesenovi i selačkoj dragi išao je upravo preko terena na kojem se gradi ovaj objekt ,pa dalje prelazio «rimski put» i račvao se nešto niže prema dragi Jesenova i dragi Selce.. Poviše ovog terena kasnije ( u srednjem vijeku) izgrađena je povijesna cesta koja je povezivala lučicu Zrinskih u Selcu s njihovim posjedima u dolini i nastavljala do šuma podno Kapele, te bila glavna saobraćajnica kojom se odvijao promet i trgovina preko lučice Selce ( bilo je tu  tridesetak brodova, koji su prevozili drvo, drvenu građu, kamen, vapno, vino, smokve, riblje prerađevine po čitavom Sredozemlju, čak i Crnom moru.)  Njome su Kirci prevozili  sol, ribu, riblje prerađevine, vino, smokve i druge proizvode po susjednom kontinentalnom području Hrvatske..

I najzad, šesto, izgradnjom ovog proizvodnog objekta temeljno se narušava ekološki status terena i mijenja vizura ovog vinodolskog kraja.

Ovo su samo neki razlozi, ali dovoljno teški da se mora odustati od bilo kakvih planova na ovom terenu, čak i gradnje sportsko-rekreacionog centra jer i za njega važi većina gore spomenutih tvrdnji. Njega treba graditi na lokaciji Matkino, kako je Urbanističkim planom Grada Crikvenice i planirano, za kojeg je predviđena površina i Selčani već počeli graditi, svojim sredstvima, dobrovoljnim radom i dobrim namjerama.

Stanko