User:Stefan-S/LCHF

Low Carb High Fat (LCHF) is a Ketogenic diet described in Sweden in 200x. The diet is getting more and more popular in Sweden, Norway and Denmark. It have also been popularised in UK, Australia and South Africa.

Teoretisk bakgrund
Förkortningen LCHF består egentligen av två koncept: LC (low-carb) och HF (high-fat). LCHF har sina paralleller i och bygger vidare på tankar i de uppmärksammade dieterna Atkinsdieten och stenålderskost. Många GI-metoder omfattar en initial kraftig minskning av kolhydratsintaget under ett par veckor, liknande den vid LCHF (till exempel "rivstarten" i GI Viktkolls modell), men kan inte riktigt jämföras med LCHF eftersom det handlar om val av kolhydrater, långsamma framför snabba.

LC
Teorin bakom LC (lågt kolhydratintag) kan kortfattat beskrivas på följande sätt: Kolhydrater, snabba såväl som långsamma, bryts i kroppen ned till enkla sockerarter för att kunna användas som energi i form av glukos. Därmed stiger blodsockret som i sin tur driver på insulinproduktionen med höga socker- och insulinvärden som följd.

Med lågt intag av kolhydrater i kosten får man lägre blodsockerhalt och därmed lägre insulinvärden. I avsaknad av kolhydraternas energi måste energi istället tillföras i form av protein och/eller fett. Försök som publicerats i the Lancet 1956 visar att viktminskning till viss del beror på att energi i form av intaget fett inte tas upp av kroppen till lika stor del som energi från protein eller kolhydrat. Detta skulle alltså tala mot teorin om att "en kalori alltid är en kalori" oavsett vad den kommer ifrån. En diet bestående av 1000 kcal om dygnet från fett gör eventuellt att man går ner i vikt fortare än 1000 kcal från protein, och i synnerhet 1000 kcal från kolhydrater. I en nyare studie från 2009 där man kontrollerade dieten hos 811 överviktiga personer i kombination med analys av avföring och motion talar dock för teorin att det är det totala kaloriintaget och inte typen (fett, protein eller kolhydrater) som påverkar vikten. I en rapport från SBU 2013 där ett stort antal studier jämförts drog man samma slutsats. Andra studier har visat att kolhydratfattig kost förvisso kan påverka vikten kortsiktigt, men främst i form av att kroppens vattenmängd minskar

HF
Teorin bakom HF (högt-fettintag) kan kortfattat beskrivas på följande sätt: Människan är beroende av intag av vissa fettsyror hon svårligen kan syntetisera själv. Detta gäller långkedjigt omega-3 och omega-6. Dessa fetter finns främst i kött, vegetabilier, nötter, frön, fisk, och alger.

Balansen mellan långkedjigt omega-3 och omega-6 bör vara 1:1, då fleromättat fett kräver rik tillgång till antioxidanter för att neutralisera de fleromättade fetternas frisättande av ohälsosamma fria radikaler med mera. Helt klara linjer finns inte, men många LCHF:are föredrar och rekommenderar ofta naturligt förekommande animaliskt mättat fett framför industriellt processat fett från växtriket eller djurriket. Icke hårt processade fetter från växtriket accepteras.

Vetenskapligt stöd
Metoden är kontroversiell därför att den går emot de officiella rekommendationerna för diabetiker.

För närvarande finns det frågeställningar kring hur pass skadligt fett verkligen är för hälsan. Flera senare studier visar att LCHF fungerar för att gå ned i vikt på ett till två års sikt, dock inte bättre än andra viktminskningsmetoder.

WHI 2006
I denna studie följdes ca 50 000 kvinnor under 8 år. Studien anses kunna ge stöd för att ifrågasätta teorin att fett eller mättat fett skulle ge hjärtsjukdom. Knappt hälften av studiens deltagare randomiserades till lågfettskost och drog ner rejält på fettintaget, samt åt mer frukt och grönt. Resultatet blev ingen minskning av risken för hjärtsjukdom. Faktum var att för de redan hjärtsjuka fanns en liten tendens till ökad risk i lågfettsgruppen, som var statistiskt signifikant. Ingen minskad cancerrisk sågs och de som försökt minska fettintaget hade inte heller gått ner ens ett halvt kilo under de 8 åren i snitt, jämfört med de som åt som vanligt. Detta trots att lågfettsgruppen även motionerat mer.

Gardner 2007
När det gäller viktnedgång kom våren 2007 en stor jämförande studie mellan Atkinsdieten, the Zone, LEARN och Ornish, publicerad i JAMA. Studierna visade överlägsen viktnedgång i Atkinsgruppen vid 3 och 6 månader. Efter 12 månader hade personerna i Atkinsgruppen fortsatt gått ner ungefär dubbelt så mycket i snitt som de övriga, skillnaden var dock då inte längre statistiskt signifikant mot alla grupper. Vidare sågs signifikant bäst blodfetter och blodtryck i Atkins-gruppen.

Maratos 2011
I en studie genomförd på möss undersökte Terry Maratos-Flier, Harvard Medical School, varför ketogena dieter ger så effektiv viktnedgång. Hon lät olika grupper av möss äta samma mängd kalorier, men med olika sammansättning: en traditionell lågfettdiet, en högfett/högsockerdiet och en ketogen diet. Dessutom fick en grupp möss äta en svältkost som innehöll 30 procent färre i kalorier. Studien visade att mössen på den ketogena dieten tappade mycket mer i vikt än alla andra möss som åt lika många kalorier. De gick ner lika mycket i vikt som mössen som åt en svältkost. Mössen på en ketogen diet hade väldigt låga insulinnivåer, ketos, ökad energiförbrukning, ökad insulinkänslighet samt mild Fettlever

Ludwig 2012
I en studie som publicerades 2012 uppmättes en cirka 300 kalorier högre förbränning, per dag, hos personer som åt lågkolhydratkost. Studien innefattade 32 deltagare, varav 17 män and 15 kvinnor. 11 deltagare genomförde ej studien till slut. Studien var tre gånger fyra veckor, där deltagarna fick äta tre olika dieter, med konstant mängd kalorier. Kritiker mot studien menar att skillnaden i uppmätt förbränning är orsakad av att kroppen binder olika mycket vatten vid olika dieter.

Statens Beredning för medicinsk Utvärdering (SBU) 2013
I september 2013 utkom Statens Beredning för medicinsk Utvärdering (SBU) med en omfattande rapport där tidigare vetenskapliga studier utvärderas. I rapporten drar man slutsatsen att på lång sikt finns inga skillnader i effekt på viktnedgång mellan lågkolhydratkost, lågfettkost, högproteinkost, medelhavskost, kost inriktad på låg glykemisk belastning eller kost med hög andel enkelomättade fetter. En del i detta bedömer SBU beror på ändrad följsamhet (sid 35 i sammanfattningen). På kort sikt (6 månader) fanns det dock belägg för att lågkolhydratkost hade en bättre effekt än lågfettkost på vikten, både avseende fettmassa och fettfri massa. Dock konstaterar man att det inte går att dra några slutsatser om risken för hjärt- kärlsjukdomar eller diabetes.

History
I de länder lågkolhydratdieter slagit igenom har de alltid följts av intensiva diskussioner för och emot. Detta avsnitt refererar främst de svenska diskussionerna kring LCHF. Framför allt har det vetenskapliga stödet för Livsmedelsverkets kostrekommendationer respektive LCHF diskuterats och ifrågasatts.

I oktober 2005 startade allmänläkaren Annika Dahlqvist en bloggsida om LCHF. Hon hade året innan provat att banta med en lågkolhydratmetod som förutom viktnedgång även gjorde henne symptomfri från fibromyalgi och magbesvär. Dahlqvist började rekommendera denna kost till sina diabetespatienter på Njurunda vårdcentral.

I december 2005 anmälde två dietister Annika Dahlqvist till socialstyrelsen för att hennes kostråd skulle äventyra patienternas säkerhet.

2005 gav journalisten Sten Sture Skaldeman ut sin bok "Ät dig ner i vikt" efter att själv ha gått ner 65 kg med LCHF. Senare samma år gav Lars-Erik Litsfeldt ut boken "Fettskrämd" grundad på egna erfarenheter av hälsoförbättringar och viktminskning av LCHF.

2006 uppmanades Annika Dahlqvist av vårdcentralens ledning att upphöra med sina rekommendationer, eftersom de stred mot Livsmedelsverkets kostråd och eftersom de ansågs utgöra ett hot mot vårdcentralens trovärdighet. Annika Dahlqvist sa då upp sig från sin tjänst och intensifierade i stället sitt bloggande och sin föredragsverksamhet.

I maj 2007 försvann socialstyrelsens riktlinjer för diabetesvård från 1999 från deras hemsida och de bekräftade att riktlinjerna kommer att ses över pga nytt kunskapsläge. Detta beräknades vara klart till hösten 2009.

I juli 2007 utkom Ideologin och pengarna bakom kostråden av Lars-Erik Litsfeldt och Per Wikholm. Boken argumenterar för att det var politiska beslut under 1950-, 1960- och 1970-talen snarare än folkhälsoforskning som ledde fram till dagens kostråd.

I januari 2008 godkände ADA, American Diabetes Association, lågkolhydratkost som alternativ för typ 2-diabetiker som vill gå ner i vikt.

I ett beslut den 17 januari 2008 avgjorde Socialstyrelsen anmälan mot Annika Dahlqvist vars kostråd inte befanns strida mot vetenskap och beprövad erfarenhet, utan godkändes som ett alternativ till tidigare råd vid diabetes typ 2 eller övervikt. I Socialstyrelsens utredning noteras även att "evidens för farlighet inte framkommit i hittills gjorda systematiska litteraturgenomgångar". Detta dock med reservation bland annat för att längre studier än ett år saknas.

Socialstyrelsen tar i "Kost vid diabetes - en vägledning till hälso- och sjukvården" utgiven 2011 upp lågkolhydratkost. Man menar där att det ännu saknas vetenskapligt underlag för att bedöma effekten av kosten vid diabetes och dess eventuella risker över längre tid, men att ett flertal studier pågår och kunskapen väntas öka de närmaste åren.

Riskargument
Den vanligaste kritiken mot LCHF avser rekommendationen att ersätta kolhydrater med fett, i första hand animaliskt fett. Kritiken bygger på att fett ökar LDL-kolesterolet och att ökat kolesterol ger ökad risk för hjärtinfarkt. Det finns större och tidsmässigt omfattande studier som visar samvariation mellan högt LDL och hjärtinfarkt.

Flertalet studier visar att mättat fett är associerat med kardiovaskulära sjukdomar, enligt en review i American Journal of Clinical Nutrition. Det som denna review framförallt kom fram till var att det är det mättade fettet som är orsaken. Granskningen påpekar att andra studier visar att när man ersätter samma mängd energiintag av omättat fett till fleromättat fett gick risken för hjärt-kärlsjukdomar ned. En annan studie undersökte den japanska efterkrigstidens diet som var baserad på marina djur, frukt, grönsaker, nötter, frön samt bönor, men mycket lite animaliskt fett. Denna diet associerades med de låga nivåerna av LDL, serum-cholesterol och blodtryck och förklarar, enligt författarna, orsaken till de så låga dödsfall p.g.a. kardiovaskulära sjukdomar och stroke.

En annan ganska vanlig farhåga är att de ketonkroppar som kroppen bildar vid mycket lågt kolhydratintag (varvid man sägs hamna i ketos) skulle innebära risk för ketoacidos. Det senare är ett livshotande tillstånd med vanligaste orsak svår insulinbrist hos diabetiker. Ketos och ketoacidos är normalt två helt olika fysiologiska fenomen. Dock finns ett publicerat patientfall 2004 med ketoacidos hos en person som åt enligt Atkinsdieten.

Det finns indikationer på risker med långsiktig (över ett år) kolhydratfattig kost, bland annat förändringar i humör.

Etiska argument
Kritik grundad på miljöaspekter har också kommit fram i debatten. Ett aktuellt exempel är att kor ger ifrån sig växthusgaser. Beräkningar gör gällande att dessa kolväten ger ett större bidrag till växthusgaserna än bilismen och transportsektorn sammanlagt. Bland annat FN ställer sig bakom detta och skriver att modern djurhållning via växthusgaser är en starkt bidragande orsak till ett av dagens allvarligaste miljöproblem, den globala uppvärmningen. Ett annat argument som styrde den ideologiska debatten på 60- och 70-talet är att animalisk produktion är mer resurskrävande än vegetabilisk och att det är oetiskt att den rika världen använder jordens resurser till detta när många svälter. Detta argument har nu fått förnyad aktualitet med den nuvarande livsmedelskrisen i världen (2008: de fattiga länder, vars jordbruk slagits ut av dumpade världsmarknadspriser på industriländernas överproduktion av säd och börjat använda marken att odla annat mer lönsamt, har ej längre råd att köpa in maten pga stigande världsmarknadspriser). Man menar att den säd som produceras inte ska användas till djuruppfödning utan ska användas direkt som mat. Argumentet förutsätter dock industrivärldens moderna djurhållning med spannmålsfoder till korna, inte den äldre djurhållningen att de ska beta gräs som de är anpassade för.

Resursargument
Ett argument mot att använda åkermark som betesmark är att 70% av all åkermark i Sverige idag går till djurfoder (på grund av bristande lönsamhet i att slå ängar och annan mark för vinterfoder ). Vi importerar också stora mängder proteinrikt foder för att tillgodose behoven i rådande animalieproduktionen. Att låta alla dessa djur bara gå på naturbete i stället är inte hållbart för att skapa den mängd kött och mejeriprodukter som idag konsumeras på grund av att djuren inte växer lika fort eller ger lika mycket mjölk utan tillsatt foder.

Ett annat argument är att den främsta kritiska resursen för industriell uppfödning av djur är fosfor, som används i konstgödseln för fodret och som beräknas nå sin kulmen omkring år 2030 om inget görs.

Samtidigt kan denna kritik mötas genom att produktionen av socker också har stor påverkan på miljön. Samt att genom medvetna naturbeten, växelbruk med boskap, kan man använda mark som annars inte skulle kunna användas till matproduktion.

Vem ligger bakom?
Sveriges Radio angav i ett reportage den 30 augusti 2011 att mycket av forskningen bakom LCHF-dieten finansieras av bland annat mejeriföretag och köttindustriorganisationen National Cattlemen's Association. LCHF-förespråkaren Andreas Eenfeldt medger enligt reportaget att detta påverkar trovärdigheten i forskningen, medan Annika Dahlqvist svarar Ekot att "det är ju inte den industriella forskningen vi baserar oss på utan först och främst av våra egna erfarenheter".

Externa länkar

 * Läkartidningen Debatt - om sambandet mellan kostråd, nyckelhålsmärkning och fetma (4 artiklar)
 * Kostdoktorn - Hemsida som drivs av Andreas Eenfeldt (läkare och specialist i allmänmedicin, samt drivande bakom den svenska LCHF-rörelsen)

Low Carb High Fat