User:Teacher-pupil

DEN NORSKE KIRKE UNDER 2. VERDENSKRIG (1940 - 1945) - Etter at konge og regjering hadde forlatt Norge, fikk Quisling etter en tid fullmakt til å danne ny regjering med seg selv  i spissen. Dette fikk store konsekvenser for kirken og dens arbeid.

- Biskop Eivind Berggrav (1884 - 1959), som var en lederfigur i kirken hadde allerede i 1939 oppsøkt ledende politikere i England og Tyskland for å prøve å skape fred. På dette tidspunkt var krigen allerede et faktum i Europa. Dette forsøk var selvfølgelig forgjeves ettersom vi måtte gjennomleve 2. verdenskrig!

- Siden vi har statskirke i Norge - er det i virkeligheten staten som styrer kirken. Stortinget med lovgivende makt, Regjeringen med utøvende makt og Domstolene med dømmende makt. Og - som vi vet - sitter kongen på toppen av pyramiden. Men - kongen har ingen reell makt. Imidlertid har han en formell funksjon. Han må underskrive beslutninger. På grunn av denne funksjon - får han et ansvar (noe som i problemfylte beslutninger - hvor stat og kirke står mot hverandre - sikkert kan være vanskelig for en samvittighetsfull kristen konge) overfor Gud.

- Konfliktene mellom kirken og de nazistiske norske myndigheter antok selvfølgelig etter hvert store dimensjoner. KIRKEKAMPEN er benevnelsen på denne konflikten.

- En vanlig brukt betegnelse på kirkens andel i den nasjonale motstandsbevegelse var KIRKEFRONTEN. Jfr. Hjemmefronten. En KIRKEFRONT ble forberedt høsten 1940 gjennom KRISTENT SAMRÅD, men trådte første gang fram gjennom BISKOPENES HYRDEBREV i februar 1941 om kirken og rettsordningen. De mange kristne organisasjoner og frikirkesamfunn som gjennom sine ledere hadde gitt sin tilslutning til hyrdebrevet, viste bredden av kirkefronten.

- Biskop Berggrav var i kraft av sin stilling og sin personlighet den ledende mann i Kirkefronten. Han var initiativtaker til dannelsen av Kristent samråd, og tok ledende del i utarbeidelsen av Biskopenes hyrdebrev.

- Våren 1942 ble kampen mellom kirken og de nazistiske myndigheter ytterligere tilspisset. Biskopene nedla sine embeter 24. februar 1942, og prestene tok samme skritt i tiden fra påskedag og utover. 797 av de 858 prester i funksjon stilte seg på denne måten på Kirkefrontens side, og de hadde sine menigheter med seg.

- I påsken 1942 ble Berggrav arrestert.

- DEN MIDLERTIDIGE KIRKELEDELSE var navnet på et temporært øverste organ for Kirkestyret som ble formelt oppnevnt av norske biskoper 20. juli 1942 etter at nesten hele presteskapet gjennom sin embetsnedleggelse hadde brutt forbindelsen med den nazistiske stats administrative organer.

- DEN MIDLERTIDIGE KIRKELEDELSE besto av 3 biskoper oppnevnt av Bispekollegiet (Berggrav, Maroni, Hille) samt 3 lekmannsledere som hadde vært med i det såkalte KIRKENS SAMRÅD, stiftet i januar 1942.

- Biskop Berggrav var på dette tidspunkt arrestert, så domprost J. Hygen trådte inn som hans vikar.

- Sammensetningen av kirkeledelsen kom med tiden til å undergå visse forandringer som følge av forvisninger og fengslinger.

- 11. november 1942 sendte Kirkeledelsen en henvendelse til Quisling igjen i anledning av den folkerettsstridige mobilisering av norsk arbeidskraft til tysk krigsinnsats.

- I SAK VAR DETTE ET ANGREP PÅ OKKUPASJONSMAKTEN.

- 13. mai 1943 ble professor Hallesby og Ludvig Hope arrestert.

- Kirkeledelsen ble nå reorganisert - og gikk over til å bli en UNDERJORDISK ORGANISASJON.

- Ved frigjøringen gjorde Regjeringen Kirkeledelsen til et rådgivende organ for overgangstidens kirkelige spørsmål.

- I april 1945 rømte Eivind Berggrav fra sitt fangenskap. Han hadde vært internert i sin hytte i Asker. Ved frigjøringen 8. mai 1945 stod han igjen som DEN NORSKE KIRKES offisielle leder.

- Kirkeledelsens rådgivende funksjon soom et rådgivende orgen i overgangstiden mellom krig og fred utløp den 7. juni 1947.

LITTERATUR: Ing. B. Carlsen:   Kirkefronten i Norge. 1945. H.C. Christie:     Den norske kirke i kamp. 1945. L. Schübeler:      Kirkekampen slik jeg så den.1945. E. Berggrav:       Da kampen kom. 1945. A. Fjellbu:        Minner fra krigsårene. 1945. Wollert Krohn Hansen. Den brente jord. 1945.