User:Tsuki5569/be bold

Huldufólk reprezintă „oamenii ascunşi” sau elfii din cultura islandeză. Cu toate că în limba islandeză există doi termini diferiţi pentru „oameni ascunşi” (huldufólk) şi pentru „elfi” (álfar), aceştia se referă la aproximativ acelaşi lucru, iar în limba vorbită termenul „huldufólk” este mult mai folosit. De asemenea, există o diferenţă între „elfii buni” şi „eflii răi”.

Oamenii ascunşi trăiesc în pietre, în stânci şi în dealuri. Unii islandezi cred în existenţa acestor creaturi mistice. Ocazional, anumite proiecte din Islanda au fost întrerupte pentru a preveni distrugerea pietrelor unde se consideră că locuiesc oamenii ascunşi.

Origine

Există mai multe legende care explică apariţia şi existenţa acestor creaturi. Una dintre ele are legătură directă cu creştinismul. Când Dumnezeu a venit in vizită la Adam şi Eva, aceasta şi-a ascuns copiii murdari pe care nu i-a apucat încă să-i spele, arătându-i doar pe cei curaţi. Dumnezeu a întrebat dacă aceştia sunt toţi, iar Eva a răspuns „Da”. Atunci El a spus „Ce omul ascunde de Dumnezeu, Dumnezeu ascunde de om”.

Poveşti cu elfi şi cu oameni ascunşi apar in cultura islandeză, dar nu numai. Acestea sunt prezente şi in folclorul scandinav, englez, german, etc.. Legendele au început să fie modificate odată cu pătrunderea scrierilor de pe continentul european în secolul al XIII-lea şi al XIV-lea, dar şi cu apariţia creştinismului în Islanda (secolul al XI-lea). Credinţa în oamenii ascunşi a fost foarte puternică în secolele XVII şi XVIII, o perioadă foarte grea pentru Islanda şi care nu seamană deloc cu naţiunea prosperă din zilele noastre.

Explicaţia psihologică

Se poate observa o legătură între climatul violent si neprietenos din Islanda şi apariţia acestor oameni ascunşi. Nativii au găsit o explicaţie spirituală pentru puterea imprevizibilă a naturii: vulcani, erupţii, avalanşe, vânturi puternice. Trebuia să existe ceva în spatele acestor fenomene inexplicabile. Astfel, au atribuit peisajului viaţa secretă a elfilor. În plus, fiind o climă instabilă şi o ţară săracă, islandezii şi-au exprimat dorinţa pentru o viaţă mai bună prin crearea acestor creaturi care nu duc lipsă de nimic. Oamenii ascunşi trăiesc în case frumoase, sunt îmbrăcaţi mai bine decât oamenii şi, mai ales, nu depend de niciun alt popor (islandezii depindeau întru totul de poporul danez). Duc o viaţă mult mai bună decât ei, o viaţă la care islandezii tânjeau în acele vremuri.

În prezent

La sfârşitul anilor 1930, în Kópavogur (Reykjavík) s-a început construcţia unui drum care trecea prin Álfhóll (Dealul Elfilor), drum denumit Álfhólsvegur (Elf Hill Road). De-a lungul anilor, construcţia a întâmpinat nenumărate probleme, de la probleme financiare, la pierderea şi ruperea uneltelor. În prezent, Álfhóll este considerată cea mai faimoasă casă a elfilor şi este protejată ca patrimoniu cultural. Într-adevăr, islandezii nu mai cred în elfi cum obişnuiau în secolele trecute (chiar dacă încă există un procentaj din populaţie care crede în oamenii ascunşi), dar poveştile folclorice rămân o parte importantă din cultura islandeză.

Există încă numeroase persoane care susţin protejarea acestor zone şi apreciază Guvernul Islandei, întrucât acesta ia in considerare opinia publică în legătură cu poveştile şi magia ţării. Being bold is important on Wikipedia.