User:Vuk Stanković/sandbox

KONGRESNI TURIZEM
"Kongresni turizem je specifična oblika turizma, v kateri glavni motiv potovanja niso počitnice, ampak aktivno ali pasivno sodelovanje posameznikov na shodih in manifestacijah" (Geić, 2011).

Kongresni turizem je mešanica potovanja, nastanitve in organizacijskih storitev, ki so namenjene najzahtevnejšemu tržnemu segmentu - poslovnim turistom. Kongresna dejavnost je specifična in zahteva, tako kot celoten turizem, veliko dela in odgovornosti. Vendar pa obsegajo kongresne dejavnosti, ki so veliko širše od klasičnega turizma. Čeprav kongresi trajajo le nekaj dni, priprave trajajo (zlasti na velika mednarodna srečanja) več let. Vsako srečanje je edinstveno, specifično in neponovljivo. Udeleženci srečanj in njihovi gostje pa na prizorišču kongresa porabijo 5-krat ali 6-krat več od povprečnega turista. Razlogi za tako povečano kupno moč so v njihovi strukturi gostov. Kongresna dejavnost ima višje zahteve kot v "klasični" turizem, med drugim tudi zato, ker večino stroškov krijejo institucije, ki posameznika ali skupino napotijo na kongres.

"Kongres pomeni redno zbiranje večjih skupin posameznikov, da bi razpravljali o določeni temi. Kongres običajno traja nekaj dni z več sočasnimi odseki in je organiziran na večletni ali letni ravni. Kongresi državnega značaja so pogosteje organizirani v zvezi z mednarodnimi in svetovnimi kongresi„ (Rogers, 2006).

ZGODOVINA KOGRESNEGA TURIZMA
Prva potovanja iz poslovnih razlogov so se zgodila sočasno s pojavom prvih oblik trgovine (izmenjava kmetijskih proizvodov). Razvoj mestnih središč in velikih imperijev, kot so v Egiptu, Perziji, Grčiji in Rimu se je razvila tudi trgovina, zato so ljudje pogosto potovali v tisoč kilometrov daljne dežele, da bi nabavili različne izdelke in dragocenosti.

V srednjem veku so se potovanja za trgovino nadaljevala predvsem po zaslugi številnih in večjih sejmov v mestih. Sejmi so trajali več dni, saj so se razvili nastanitveni obrati in prehrambenih obrati. Tako so prinesle velike gospodarske koristi lokalnemu prebivalstvu. Konec 19. in začetek 20. stoletja v zahodni Evropi in ZDA so s pomočjo široke mreže nastala različna združenja, številna trgovska združenja, znanstvene ustanove, pa tudi politične stranke, ki organizirajo velika srečanja s stotimi, celo tisočimi udeleženci. Mesta, kjer potekajo srečanja, so opazila veliko gospodarsko korist predvsem pri organizaciji teh srečanj, saj z njimi ustanavljajo in odpirajo kongresne centre ter ostalo infrastrukturo. Cilj tega pa je predstaviti neko mesto kot kongresno destinacijo oziroma kot kraj, ki je primeren za organizacijo kongresov.

Od šestdesetih let prejšnjega stoletja so na rast poslovnih potovanj, pa tudi na razvoj vplivali številni dejavniki kot so demokratizacija družbe, rast osebnega dohodka, presežek prostega časa, razvoj prometa, novih tehnologij... Tudi v tem obdobju se povečuje naložba v celotno infrastrukturo, potrebno za izvedbo konvencij, konferenc, kongresov in podobnih srečanj. Za devetdeseta leta je bila značilna najvišja stopnja naložb v gradbeništvo in gradbeništvo urejanje kongresnih prostorov. Evropa, Severna Amerika, Avstralija in Azija zagotovo predstavljajo najbolj privlačna področja za vlaganje v kongresne zmogljivosti. V zadnjih 20 letih so začeli izvajati pomembne projekte na področju Azije, v Afriki (predvsem v Južnoafriški Republiki), na Bližnjem vzhodu in na Češkem ter Madžarskem.

Najpomembnejše značilnosti kongresnega turizma so:
- Poteka skozi vse leto in zagotavlja stalno zaposlitev s polnim delovnim časom - Krepi turistični sektor z zanašanjem na zunanjo infrastrukturo in s pospeševanjem poslovanja destinacije, katere bi drugače brez kongresnega turizma temeljile le na poletni sezoni; - Naložbe v kongresni turizem vodijo v turistični razvoj mest in v notranjost; - Naložbe v destinacije za potrebe poslovnih turistov (hoteli, restavracije, prevoz in komunikacije) so koristne tudi za lokalno prebivalstvo in druge turiste; - Kongresni turizem spodbuja prihodnje nove naložbe, ker lahko poslovneži pokažejo zanimanje za valorizacijo zanimivosti v destinaciji; - Kongresni turizem nudi večjo vrednost z manj negativnimi posledicami za okolje kot recimo masovni turizem

Po podatkih Svetovne turistične organizacije (STO) približno 30% mednarodnega turizma gibanja sodijo med tako imenovana ne-turistična gibanja, med katerimi zaseda pomembno mesto kongresna dejavnost. Iz leta v leto število kongresov, konferenc, konferenc, znanstvenih srečanj oz. srečanj v vseh državah raste. Kongresni turizem danes velja za eno najpomembnejših turističnih in gospodarskih panog. Kongresna dejavnost ustvari največji del turističnih prihodkov na svetu, saj se kongresna dejavnost izvaja zunaj glavne turistične sezone, izvensezonska potrošnja pa je izredno visoka.

Ločimo različne vrste srečanj in dogodkov, ki jih imenujemo kongresne manifestacije v širšem smislu in najpomembnejše so naslednje:

- Kongresni dogodki, ki vsebujejo različne vrste srečanj, odvisno od ciljev, izmenjave ideje ali izkušnje, problem, za katerega se vzdržujejo. Glede na teme lahko ločimo ekonomske, politične, družbene, znanstvene vsebine itd.

- Srečanja s kulturno in umetniško vsebino (umetniške razstave, koncerti), z versko ali športno vsebino (olimpijske igre, svetovna prvenstva v določeni disciplini) ali vsebino povezano s svetom spektakla (filmski, glasbeni festivali) ter politični in pomembnejši mednarodni dogodki.

- Sejemske prireditve zbirajo udeležence, ki razstavljajo svojo ponudbo in tiste, ki se zanimajo, da se seznanijo s to ponudbo. Sejmi predstavljajo zelo pomemben instrument komunikacije različnih institucij in podjetij s trgom. Razstavljalci predstavijo svoje dosežke, različne cilje, se primerjajo s konkurenco, vzpostavljajo odnose z dobavitelji itd. Tu lahko obiskovalci ocenijo zapletenost oskrbe določenega trga in iskanje informacij o razpoložljivih rezervah izdelkov.

Število opravljenih kongresov vodilnih držav v kongresnem turizmu v letih 2011 in 2012: